A Nagykanizsai Városi Bíróság
1.P.20.770/2003/14.szám

A  MAGYAR  KÖZTÁRSASÁG  NEVÉBEN !

A dr. Hári Tibor ügyvéd által képviselt I.rendű felperes neve, I. r. felperes lakcíme I.r., II.rendű felperes neve, II. r. felperes lakcíme II.r., III.rendű felperes neve, III. r. felperes lakcíme III.r., IV.rendű felperes neve, IV. r. felperes lakcíme IV.r., dr. Janda Iván, V. r. felperes lakcíme V.r., VI. r. felperes neve, VI. r. felperes címe VI.r.felpereseknek -,
a dr. Bartók Béla ügyvéd által képviselt ... tsz., alperes címe alperes ellen,
szolgalmi jog iránt indított perében

Ítélet

A bíróság arra kötelezi a felpereseket, hogy az ítélet jogerőre emelkedésétől számított 90 nap alatt egyetemlegesen fizessenek meg az alperesnek 7.700.000 - hétmillió-hétszázezer - forintot, szolgalmi jog bejegyzése miatti értékcsökkenés címén, valamint 150.000 - egyszázötvenezer - Ft részperköltséget, egyebekben a felek viselik a saját költségüket.

Ezt meghaladóan az ellenkérelmet elutasítja.

Az ítélet ellen a  kézbesítésétől számított 15 nap alatt van helye fellebbezésnek, melyet a Nagykanizsai Városi Bíróságnál, írásban kell benyújtani.
A Pp.256/A. §.(1) bekezdésének b)-d) pontjaiban felsorolt esetekben a felek tárgyalás tartását kérhetik, illetve a fellebbezési határidő lejárta előtt előterjesztett közös kérelmük alapján a fellebbezés tárgyaláson kívüli elbírálása kérhető.

	Indokolás

A bíróság 1.P.20.399/2002/11.számú ítéletében megállapította, hogy a település neve ...., ...., ....helyrajzi számú ingatlanok mindenkori birtokosit megilleti a tehergépkocsival és munkagépekkel történő átjárást is magában foglaló átjárási szolgalmi jog a település neve ...., ...., és ....helyrajzi számú ingatlanok, mint szolgáló telkek vonatkozásában a 1. sz. szakértő földmérő szakértő által készített változási vázrajzon feltüntetett nyomvonalon, 8 méter szélességben.
A bíróság az alperes ellenkérelmét elutasította.
-  2  -

A Zala Megyei Bíróság 1.Pf. 20.375/2003/4.számú részítéletével az első fokú bíróság ítéletét a szolgalmi jog megállapítása körében részítéletnek tekintve helybenhagyta, míg a szolgalmi jog bejegyzése miatti értékcsökkenés tekintetében az első fokú perköltségre is kiterjedően hatályon kívül helyezte, és az első fokú bíróságot e körben a per újabb tárgyalására, újabb határozat hozatalára utasította.

Kifejtette, hogy a törvényen alapuló szolgalommal terhelt ingatlan tulajdonosa - a szolgalom keletkezése fejében - megfelelő ellenszolgáltatásra tarthat igényt, a szolgalom létrejötte a használatból származó előnye folytán az uralkodó telek értékét növeli, a szolgáló telek értékét csökkenti. A forgalmi értékváltozás szakkérdés, ezért ingatlan-forgalmi szakértő bevonása szükséges annak megállapítása iránt, hogy a szolgalmi jog létesítése - a használat körülményeire is figyelemmel - csökkenti-e és mennyiben a szolgáló telek forgalmi értékét.

A szolgalmi jog létesítése, annak ingatlannyilvántartási bejegyzése a ....hrsz.tekintetében 341.500, a ....hrsz.tekintetében 4.112.500, a ....hrsz.tekintetében 2.837.600 Ft mértékű értékcsökkenést eredményez, ezen felül a szolgalom gyakorlásának igénybevett 4204 négyzetméter terület értékcsökkenése 420.700 Ft.
Az uralkodó telek értéknövekedése ezzel azonos mértékű.
A ....hrsz.alatti ingatlan értéke szolgalmi jog nélkül 2.732.000 Ft, az értékcsökkenés 12,5 %, a ....hrsz.32.900.000 Ft, az értékcsökkenés 12,5 %, a ....hrsz.értéke 22.701.000 Ft, értékcsökkenés 12,5 %.

A szolgalmi jog ingatlan-nyilvántartási bejegyzése az a körülmény, mely fokozza a szolgáló telkek értékének csökkenését, a szolgalmi jog az uralkodó telkek mindenkor birtokosait tehergépkocsival és munkagépekkel való átjárásra is feljogosítja, korlátozás nélkül.

A bíróság a fenti tényállást a felek előadásai, a beszerzett nyilatkozatok, 2. sz. szakértő ingatlanforgalmi szakértő szakvéleménye, kiegészítő szakvéleménye, és meghallgatása alapján állapította meg.

A felperesek az ellenkérelem elutasítását kérték, a szolgáló telkek tulajdoni lapjait csatolva bejelentették, hogy azokra végrehajtási jog került bejegyzésre a ... Szövetkezet javára 27.226.035 Ft és járulékai erejéig, (biztosítási intézkedés első fokú ítélet alapján) ami az ingatlanok forgalmi értékét nyilvánvalóan csökkenti, azokat gyakorlatilag forgalomképtelenné teszi, a szolgalmi jog értékcsökkentő hatását csak ehhez viszonyítva lehet kiszámítani. A ... Szövetkezet jogutód nélkül megszűnt, követelését a felperesekre engedményezte.

Utóbb arra is hivatkoztak, hogy a felperesek bányászatot nem folytattak, nem vették igénybe az ingatlant munkagépekkel, a település neve ...., és ....hrsz.alatti ingatlanok, a ténylegesen megmaradt bányaterületek pedig VI. r. felperes neve - a ... kft - kizárólagos tulajdonába kerültek. A bányaterület az autópálya létesítése miatt jelentősen leszűkül, az út használatának terjedelme nagymértékben csökkenni fog.

Végül perbe kívánta vonni a ... kft-t, új szakértő kirendelését kérte.

-  3  -

Az alperes eredeti ellenkérelmét megváltoztatta, a szakértői véleményt elfogadta, kérte az értékcsökkenés megfizetésére kötelezni a felpereseket, azzal, hogy sem a biztosítási intézkedésként bejegyzett végrehajtási jognak, sem az autópályának, sem a tényleges termelésnek nincs befolyása az értékcsökkenés mértékére, annak sem, hogy a felperesek személyükben élnek-e szolgalmi jogukkal, az ugyanis az uralkodó telkekhez kötődő jog.
Jelezte, hogy a bejegyzett végrehajtási jog törlésére lehet számítani, mivel az 5.GP.20.246/2000.számú perben a Legfelsőbb Bíróság megállapította, hogy a ... Szövetkezetet bányászati jog nem illette meg, a szerződés érvénytelen volt, így a felperesek kártérítési követelése jogalapját vesztette.

Az ellenkérelem - végleges formájában - megalapozott.

A Ptk. 166. §. (1) bekezdése értelmében telki szolgalom alapján valamely ingatlan mindenkori birtokosa más ingatlanát meghatározott terjedelemben használhatja, vagy követelheti, hogy a szolgalommal terhelt ingatlan birtokosa a jogosultságából egyébként folyó valamely magatartástól tartózkodjék.
A telki szolgalom lényegében az egyik ingatlan részére biztosít bizonyos előnyöket, melyek a másik ingatlan vonatkozásában általában teherként jelentkeznek, azaz a telki szolgalom lényegében az uralkodó ingatlan javára, a szolgáló telkek terhére jön létre.
Valóban nincs tehát jelentősége annak, hogy a felperesek személyükben gyakorolták-e, vagy csak részben gyakorolták az abból eredő jogosítványokat.
A telki szolgalom létesítését a felperesek kérték ingatlanaik javára, tehergépkocsival és munkagépekkel való átjárásra is, érdektelen az a körülmény, hogy szándékuk szerint másnak az átjárását, bányaművelését kívánták-e biztosítani.
Amennyiben erről volt szó, úgy az érintettel fennálló jogviszonyukat, vele szembeni igényüket megállapodással, vagy más módon rendezhették, vagy rendezhetik, ez nem változtat azon, hogy az uralkodó telkek javára, a szolgáló telkek terhére meghatározott mértékben átjárási szolgalmi jog került bejegyzésre.
Szükségtelen a ... kft perbeállítása,  a ... kft nem az uralkodó telkek tulajdonosa, vagy birtokosa a felperesek előadása szerint sem.

Érdektelen az is, hogy a használat milyen tényleges megterheléssel járt a múltban, illetve mi várható a jövőben, a szolgalmi jog ugyanis korlátozás nélkül került létesítésre, az uralkodó telkek birtokosai részére időbeli és mennyiségi korlátozás nélkül biztosítja az átjárást, tehergépkocsival és munkagépekkel is.

A bíróság álláspontja szerint az értékcsökkenés kiszámításánál a szolgáló telkek forgalmi értékéből kell kiindulni, és nem csupán a szolgáló telkek értékének csökkenését kell figyelembe venni, hanem azt, hogy a szolgalmi jog bejegyzése milyen értéknövekedést jelent a felperesi ingatlanokban, márpedig a 8 méter széles úton történő gyakorlatilag korlátlan átjárás lehetősége kétségtelenül jelentős értéknövelő tényező.
A felperesi ingatlanoknál jelentkező értéknövekedés pedig független attól, hogy jelenleg milyen értékcsökkenést okoz a biztosítási intézkedésként bejegyzett végrehajtási jog az alperesi ingatlanban, hiszen a zavartalan átjárást a szolglami jog bejegyzése biztosítja.

A biztosítási intézkedés egyébként még nem jogerős ítélet alapján történt, így függő jogi helyzet jött létre, a jogerős ítélettől függ, hogy a végrehajtási jog fennmarad-e.
-  4  -

Végezetül az összegszerűségről szólva a bíróság álláspontja szerint 2. sz. szakértő szakértő alaposan megindokolt, adatokkal kellően alátámasztott szakvéleménye és kiegészítő szakvéleménye, valamint meghallgatása alkalmas az összegszerűség megállapítására.

A szakértő a szolgáló telkek értékcsökkenését a forgalmi érték 12,5 %-ára tette, a szolgalmi joggal érintett terület nagysága 4207 négyzetméter, tehát kifejezetten jelentős, az út a szolgáló telkeket kettészeli, az egységes használatot kizárja, mindezek a szolgáló telkek értékét kétségtelenül jelentősen csökkentő tényezők.
Ugyanakkor az uralkodó telkeket a megfelelő közúttal idegen telkeken keresztül összekötő út megléte az uralkodó telkek értékét kétségtelenül jelentősen növeli.
A szakértő ezen értéknövekedés mértékét a szolgáló telkek tehermentes értékének 12,5 %-ában határozta meg, ami laikus szemmel sem tekinthető eltúlzottnak.

Az ítélkezési gyakorlat szerint a törvényen alapuló szolgalommal terhelt ingatlan tulajdonosa - a szolgalom keletkezése fejében - megfelelő ellenszolgáltatásra tarthat igényt. A szolgalom létrejötte ugyanis - a használatból származó előnyök folytán - az uralkodó telek értékét növeli, a szolgáló telek értéke viszont csökken.

A bíróság a kifejtettek alapján a felpereseket 7.700.000 Ft ellenszolgáltatás megfizetésére kötelezte, egyetemlegesen, a teljesítésre megfelelő határidőt biztosítva.

Csupán megjegyzi a bíróság, hogy az autópálya jövőbeli kiépítése a jelenlegi előkészítettség mellett semmiféle befolyással nem bír az ellenszolgáltatás meghatározására, a bányaművelés esetleges jövőbeni megszűnte olyan bizonytalan körülmény, ami figyelembe ugyancsak nem vehető, az átjárás szükségességének jövőbeli esetleges változása ugyancsak nem vehető figyelembe.

A bíróság a perköltség viselésénél figyelemmel volt arra, hogy a szolgalom létesítése tárgyában a felperesek pernyertesek, alperesek pervesztesek lettek, ugyanakkor az ellenszolgáltatás vonatkozásában az alperesek részben pernyertesnek tekintendők, figyelemmel volt arra is, hogy az alperesek az ellenszolgáltatás összegszerűségét többször változtatták, eredeti - nyilvánvalóan eltúlzott - igényüket csak az utolsó tárgyaláson szállították le, figyelemmel volt a szakértői költségekre, a felek fellebbezési költségeire is, így mérlegeléssel a rendelkező részben foglaltak szerint a felpereseket részperköltség megfizetésére kötelezte a Pp.81. §. (1) bekezdése alkalmazásával.

Nagykanizsa, 2004. szeptember 15.

. Kurta János
bíró