...-i Törvényszék
4.B.62/2016/28. szám 

A ---i Törvényszék, ...-on 2017. január hó 23., február hó 6. és május hó 22. napjain megtartott nyilvános, folytatólagos tárgyalás alapján 2017. május hó 22. napján meghozta és kihirdette a következő 

í t é l e t e t.

A 2016. május 25. napjától bűnügyi őrizetben, majd 2016. május 27. napjától 2016. november 22. napjáig előzetes letartóztatásban lévő, ezt követően 2016. november 23. napjától a mai napig lakhelyelhagyási tilalom alatt álló 

vádlott neve:	- aki ...-on született .... ... .. napján, anyja neve: vádlott anyja neve, ...., ..... kapu ..... szám .... emelet ..... ajtó alatti lakos, személyazonosító okmány száma: .... ., magyar állampolgár - vádlott 

bűnös

- testi sértés bűntettében (Btk.164.§ (1) bekezdés (8) bekezdés I. fordulat)
és
- kapcsolati erőszak bűntettében (Btk.212/A.§ (2) bekezdés b./ pont).

Ezért 

halmazati büntetésül 8 (nyolc) év szabadságvesztésre és 8 (nyolc) év közügyektől eltiltásra 

ítéli.

A szabadságvesztés végrehajtási fokozata börtön. 

A szabadságvesztés végrehajtásakor beszámítja az általa 2016. május 25. napjától 2016. november 22. napjáig előzetes fogvatartásban töltött teljes időt. 

A szabadságvesztésből feltételes szabadságra legkorábban a büntetés kétharmad részének a kitöltését követő nap bocsátható. 

A ...-i Járási és Nyomozó Ügyészség által Ny.121/2016. szám alatt lefoglalt és ugyanezen nyomozati szám alatt kezelt:
- 1. sorszám alatti 1 darab A/5 méretű csíkos papírra kézzel írt üzenet;
- 4. sorszám alatti 1 darab A/4 méretű lapra géppel és kézzel írt feljegyzés; 
- 5. sorszám alatti 1 darab CD lemezre írt röntgenfelvételek;
- 6. sorszám alatti 1 darab CD lemezre írt Messenger üzenetek
lefoglalását megszünteti és azokat a továbbiakban a nyomozati iratok mellékleteként kezeli. 

Kötelezi vádlottat a büntetőeljárás során eddig felmerült 210.950.- (kettőszáztízezer-kilencszázötven) forint bűnügyi költség megfizetésére - a ---i Törvényszék Gazdasági Hivatala felhívásában megjelölt időben és módon - az Államnak. 

I n d o k o l á s

A ---i Törvényszék a lefolytatott bizonyítási eljárás alapján a következőket állapította meg:

Az ügyben feljelentést - 2016. május 3-án - tanú 5, ... sértett nővére tett a ... Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Igazgatóság Gazdaságvédelmi Osztályán. 

A..... Megyei Rendőr-főkapitányság Bűnügyi Igazgatóság Vizsgálati Osztálya 2016. május 4. napján kelt 05000/268/2016. bü. számú határozatával - a Büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény (továbbiakban: Be.) 172.§ (2) bekezdés I. fordulata alapján, de figyelemmel a Be.29.§ a./ pontjára is - a feljelentést, mint hatáskörrel és illetékességgel rendelkező hatósághoz, a ....-i Járási és Nyomozó Ügyészséghez átette.

A nyomozást - 2016. május 6-tól - Ny.121/2016. szám alatt a ...-i Járási és Nyomozó Ügyészség folytatta. 

A ...-i Járási és Nyomozó Ügyészség 2016. november 4. napján kelt és 2016. november 9. napján iktatott Ny.121/2016/38. számú vádiratában vádlottal szemben a Büntető törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény (továbbiakban: Btk.) 164.§ (1) bekezdésébe ütköző, de a (8) bekezdés I. fordulata szerint minősülő és büntetendő (életveszélyt okozó) testi sértés bűntette, valamint ezzel halmazatban a Btk.212/A.§ (2) bekezdés b./ pontjába ütköző, aszerint minősülő és büntetendő (testi sértéssel elkövetett) kapcsolati erőszak bűntette miatt emelt vádat. 

A tárgyaló ügyész perbeszédében a vádirat tényállását annyiban egészítette ki - a család elleni bűncselekmény vonatkozásában -, hogy ... sértett 2016. május 24. napján terjesztett elő hatályos magánindítványt. Egyebekben úgy a tényállást, mint a jogi minősítést az írásbelivel egyezően fenntartotta.

- o -

A vádlott személyi körülményei, előélete, elme- és pszichés állapota:

vádlott neve vádlott nőtlen családi állapotú. A korábbi élettársától, ...-...-on, ..... .... ...-áán született .....nevű (jelenleg 15 éves) gyermeke eltartásáról saját háztartásában gondoskodik. Ebben vele élő szülei - a vádlott címe alatti ingatlan társtulajdonosai - folyamatosan segítségére vannak. A gyermek sajátos nevelési igényű, ezért speciális tantervű iskolában tanul. A későbbi élettársával, ... sértettel vádbeli időben fennálló kapcsolata - a 2./ tényállási pontban rögzített cselekmény után - megszakadt. Az általános iskola után szakmunkásképzőben üvegező szakképzettséget, majd levelező tagozaton gimnáziumi érettségit szerzett és elvégezte a rendészeti szakközépiskolát is. 2011. december 1. napjától hivatásos állományú rendőr, előbb a ...-i Rendőrkapitányság Közrendvédelmi Osztálya Járőrszolgálati Alosztályán járőr, majd - 2014. április 1-től - a ...-i Rendőrkapitányság Fogda- és Kísérőőri Alosztályán kísérő őr beosztásban. Elért legmagasabb rendfokozata: címzetes rendőr törzsőrmester. Szolgálati ideje alatt a rábízott feladatokat maradéktalanul - a tőle elvárható gondossággal - hajtotta végre, s munkavégzése minden tekintetben megfelelt az előírásoknak. Miután jelen ügyben őrizetbe vették és gyanúsítottként kihallgatták, a ...-i Rendőrkapitányság vezetője szolgálati viszonyát - lemondására tekintettel - 2016. május 31. napján megszüntette. Előzetes letartóztatása megszűnése után a szakértő 1.. szám alatti székhelyű szakértő 1Korlátolt Felelősségű Társaság alkalmazásába került - autómosóként - 2016. november 30. napjától. Munkabére nem ismert.  2017. áprilisában, másodállást vállalva - pénztárosként - elhelyezkedett a .... ..... Kereskedelmi Kft. ...., ..... úti üzletében is. Teljes havi munkabért eddig még nem kapott. Vagyontalan. Tartozása nem ismert. Sorkatonai szolgálatából honvéd rendfokozatban szerelt le. Más büntetőeljárás hatálya alatt jelenleg nem áll. Büntetlen előéletű. Magyar anyanyelvű, magyar állampolgár. 

vádlott (elkövetéskor 37-38 éves) vádlott esetében - a 2016. június 27. napján elvégzett elmeorvos-szakértői vizsgálata alapján - kóros elmeállapottal járó mentális zavart (például elmebetegség, gyengeelméjűség, személyiségzavar, tudatzavar) a vizsgálatkor, illetőleg a vizsgálat tárgyát képező időszakban nem lehetett diagnosztizálni. Ekként a cselekményei elkövetésekor és a vizsgálat időpontjában nem szenvedett, illetőleg nem szenved az elmeműködés olyan kóros állapotában (elmebetegségben, gyengeelméjűségben, szellemi leépülésben, tudatzavarban vagy betegség szintjét elérő személyiségzavarban), amely kizárta volna azt, vagy korlátozta volna abban, hogy cselekménye következményeit felismerje és az e felismerésnek megfelelően cselekedjen. 

A 2016. július 5. napján foganatosított pszichológiai vizsgálatából következően vádlott gondolkodásának hatékonysága normál övezetbe tartozik. Gondolkodásának színvonala átlagos szintet mutat. Értelmi fogyatékosság lehetősége nem merült fel. Személyiségének jellemzője aktuálisan a fokozott érzékenység, a szenzitivitás, ám pszichotikus szintű paranoiditás nélkül és vonatkoztatásos tartalmak sem merültek fel. Viselkedése - személyiségéből fakadóan - kissé rugalmatlan, merev, de realitás kontrollja megtartott. Érzelmi, indulati élete feszült, ugyanakkor vizsgálatakor alkalmazkodásra törekedett és konvencionális viselkedést tanúsított. Frusztrációs, konfliktusos helyzetben indulatosság lehetősége részéről nem kizárt, de kóros mértékű indulatosságra utaló jel nem merült fel. 
 
- o -

A történeti tényállás:

vádlott- aki a ..-i Rendőrkapitányság állományában teljesített szolgálatot rendőr törzsőrmester beosztásban - és ... sértett - aki a ...-i Járásbíróság igazságügyi alkalmazottja - 2014. november 10-én létesítettek párkapcsolatot, majd néhány hónap után, 2015. május 2-án jegyesek lettek. 2015. júniusában közösen bérelték ki a ... ..., ... u. .. szám .... emelet .... ajtó alatti kétszobás lakást. 

A bérleménybe költözést követően vádlott alaptalanul egyre féltékenyebb lett ... sértettre: megjelenésébe (mint például öltözködése, hajszíne, sminkelése) rendszeresen beleszólt és megkövetelte, hogy az általa ideálisnak tartott ruhát, fehérneműt, lábbelit viselje, vagy éppen eljárjon szoláriumba; nem engedte lényegében egyedül sehova, az addig szoros baráti kapcsolatait is fokozatosan felszámoltatta vele, így nem tarthatta baráti körével a kapcsolatot; sőt megszabta, hogy nem nevetgélhet, ismeretlen és ismerős férfiakkal sem beszélgethet, köszöntésüket (nőnapi, névnapi) nem fogadhatja, mi több, számára pontokban összefoglalt magatartási szabályokat írt elő. Ezzel személyiségét és önálló akaratát fokozatosan, de kíméletlenül megtörte, gyakorlatilag feltétlen engedelmességre szorította. 

 Vádlott  azonban - a már jelzettek szerint - nem csak egyre féltékenyebb lett ... sértettre, s az élet minden területére kiterjedő elvárások maradéktalan teljesítésére kötelezte őt - megroppantva, majd felszámolva ezzel emberi tartását -, hanem az 1./ tényállási pontnál részletezett különféle bűncselekmények leplezése és a felelősségre vonás elkerülése végett követte el - visszatérő jelleggel - azokat a többnyire részben nyolc napon belül gyógyuló, egy alkalommal nyolc napon túl gyógyuló testi bántalmazásokat, amelyek fizikai-, egyszersmind lelki erőszakként végig vonultak kapcsolatuk történetén. 

 Vádlott mindeközben napi rendszerességgel fogyasztott szeszes italt a vádbeli időszakban, amely ... sértett számára csak összeköltözésüket követően vált nyilvánvalóvá. 

Vádlott a vádbeli időszakban körülbelül 80 kilogramm, míg ... sértett körülbelül 50 kilogramm testtömegű volt. A férfi nem csak jobb erőnléttel, hanem - rendőri hivatásából és kiképzéséből adódóan - a küzdősportokban is alapvető jártassággal rendelkezett.  

1./ Tényállási pont:

Vádlott és ... sértett 2015. július 3. napját megelőző napok egyikén - pontosan meg nem határozható időben - a ......, ..... utca ..... szám előtti útszakaszon haladtak gyalogosan, amikor is vádlott szóvá tette, hogy ... sértett papucsot vett fel és nem az általa megkívánt magas sarkú lábbelit, mire ... sértett azt válaszolta, hogy az úton lévő kocsiból éppen őt figyelő férfi biztos értékeli ahogy kinéz, ekkor vádlott egy alkalommal a nála lévő hátizsákkal hasba ütötte őt, majd a kezével a fejére és a tarkójára ütött. ... sértett szétnézett és látta, hogy a történteket a piros lámpánál várakozó autókban ülők döbbenten nézték. Zokogni kezdett és közölte vádlottal, hogy a kapcsolatuk nem fog így működni, jobb, ha véget vetnek neki. vádlott vigasztalni, ölelgetni kezdte és megígérte, hogy ez nem fog többet előfordulni. Mivel alig egy hónapja költöztek közös bérleménybe, ... sértett bízott benne, hogy a helyzet javulni fog, ezért megbocsátott vádlottnak.

Ezt követőenvádlott minden apró dologba belekötött, egyre fokozódott a féltékenysége és 2015. nyarán több alkalommal - pontosabban meg nem határozható időpontokban - bántalmazta ... sértettet. Egyik alkalommal a bérleményükben egy szokásos esti kötözködése után gyomorszájon vágta ... sértettet, aki ettől összegörnyedve a földre esett, mire vádlott felszólította, hogy ne színészkedjen, álljon fel, majd felhúzta a földről. Olyan eset is előfordult, hogy rángatta, lökdöste, a földre lerántotta, rátérdelt, s közben a nyakát szorította, más alkalommal pedig odaszorította ... sértett a falhoz, majd a hüvelyk és mutató ujja közé vette az arcát és erősen a falhoz szorította. 

Vádlott ... sértettet folyamatosan az emberi méltóságát súlyosan sértő kifejezésekkel illette, többek között kurvának, patkány kurvának, rohadéknak nevezte. A bántalmazások után azonban mindig bocsánatkérései következtek, többször megfogadta ... sértettnek, hogy nem fog többet ez előfordulni, megváltozik. 

Mindezeken túl több alkalommal olyan kijelentést tett ... sértettnek, hogy meg fogja ölni, kiszúrja a szemét, eltöri az ujját, illetőleg végez a családtagjaival, különösen sokszor emlegette, miszerint a testvérét, tanú 5.öt és annak gyermekeit is megöli.  

2015. október 16. napját megelőző időszakban ... sértettben már annyira elmélyült a bántalmazások és szidalmazások okozta trauma, hogy amikorvádlott - szokásához híven - kérdőre vonta szereti-e még, ... sértett közölte vele, nem tud már rá szerelemmel tekinteni, s jobb lenne ha most már tényleg abbahagynák a kapcsolatukat. Ez a megjegyzés vádlottat ugyan átmenetileg megviselte, reggel sírva ment dolgozni, de 1-2 nap elteltével ugyan úgy  féltékenykedett és viselkedett mint korábban. 

2015. október 16-án vádlott ittas állapotban ismét féltékenységének adott hangot, öreggel, fiatallal, mindenkivel összeboronálta ... sértettet és mindenféle kurvának lehordta. ... sértett ekkor felvette télikabátját, mert az erkélyre akart kimenni - levezetendő feszültségét - egy szál cigarettát elszívni. Vádlott azonban lerántotta a földre és magából kivetkőzve, ökölbe szorított kézzel előbb ütlegelni kezdte a fejét, majd össze-vissza rugdosta őt leginkább a felsőtestén. A bántalmazás során mindvégig földön fekvő ... sértett bal szemöldöke felett a bőr felrepedt, az orra bedagadt, s orra-szája vérezni kezdett összeszennyezve kabátját, pulóverét, fülbevalóját. ... sértett a bántalmazás után - amint képes volt magát összeszedni - lemosta arcáról a vért, majd bement a szobába, amikor is vádlott közölte vele, hogy be fogja őt zárni, a rabszolgája lesz. ... sértett az egész éjszakát utcai ruházatban, ülve töltötte, nem mert aludni. Reggel vádlott kijózanodott állapotban meglátta, hogy bántalmazása miatt ... sértett arca milyen állapotban van, bal szeme körül hematóma keletkezett és be is vérzett, rögtön bocsánatáért esedezett. ... sértett nem mert senkitől segítséget kérni, nem is tudott dolgozni menni összevert arccal, így telefonon kérte meg háziorvosát, hogy vegye már fel táppénzre, mert „elcsúszott", az arca megsérült és nem akar így mutatkozni. Ezután vádlott a fiát, ...-ot odahívta bérleményükbe, hogy nap közben ... sértettel legyen, mintegy vigyázzon rá. Vádlott megígérte ... sértettnek, hogy a táppénz miatt kieső jövedelmét odaadja neki, csak minél tovább maradjon táppénzen, hogy ne derüljön ki a bántalmazás és egyfolytában ígérgette, nem fogja többet bántani, minden jó lesz, csak maradjon vele továbbra is együtt. 

2015. október 22. napján - mivel a bal szemének bevérzése nem akart elmúlni - kénytelen volt ... sértett szemészeti szakrendelésre elmenni, ahova vádlott elkísérte és közben folyamatosan fenyegette, hogy nehogy el merje bárkinek is mondani a történteket, mert akkor megjárja, levágja a mellét, kiszúrja a szemét, vagy megbabrálja a testvére, tanú 5 gépkocsiját és gyermekeit is bántalmazza. ... sértett ekkor már annyira félt vádlottól, hogy nem szólt senkinek a bántalmazásokról, mert úgy gondolta, ha ezt meg tudta vele tenni, akkor bármire képes.  

A fenti bántalmazások következtében ... sértett 8 napon belül gyógyuló sérüléseket szenvedett el. 

2015. év végén, 2016. év elején közöttük a veszekedések mindennapossá váltak. Vádlott folyamatosan azt hangoztatta, hogy ... sértett már semminek nem tud örülni, biztos nem szereti, nyilván jóban van valakivel. Ilyenkor mindig felhergelte magát, ordítozott, fenyegetőzött és több alkalommal - pontosan meg nem határozható időpontokban - a mellét markolászta, közben azt kiabálva: „így fogdosnak mások".  

2016. február 21. napján vádlott fia, .... ismét ... sértettel tartózkodott a bérleményükben, amikor is a Messenger üzenetváltásuk során világossá vált számára, hogy az apja ... sértettel veszekszik. Ezt már vádlott fia  sem bírta szó nélkül hagyni és az alkalmazáson keresztül írt az apjának, hogy miért veszekszik. Vádlott mindezt úgy értékelte, hogy ... sértett lejáratta őt fia előtt, mert nyilván elárulta neki, hogy veszekedni, vitázni szokott vele. Ezért vádlott 14 óra 10 perckor a Messenger üzenetben közölte  ... sértettel: „nem fogsz menni dolgozni hétfőn, a mozi után tepsibe leszel", illetve „aki tudja azt is el kell hallgattatni". Még aznap délután a ......, .... utcán található Pláza épülete előtt találkozott ... sértett az ittas állapotban lévő vádlottal, aki rögtön szidalmazni kezdte. Amint bementek az épületbe és ... sértett áthaladt a fotocellás ajtón, a mögötte haladó vádlott a hátánál fogva meglökte, minek következtében ... sértett az egyensúlyát vesztve megtántorodott. Ez alatt vádlott ... sértett elé került és egy alkalommal a kezét ökölbe szorítva hátrafelé ütött. Az ütés ... sértett orrát érte el, amely vérezni kezdett. 

A fenti bántalmazás következtében ... sértett 8 napon belül gyógyuló sérülést szenvedett el. 

2016. március 21. napján vádlott bérleményükben tartózkodott és a Messenger alkalmazáson keresztül számon kérte a dolgozó ... sértettet, hogy a megbeszéltek ellenére miért nem hívta még fel. Írásban közölte vele: „húzz haza anyádhoz még ma, világos", valamint: „kurva baj lesz". ... sértett ezért munka után, délután szüleihez ment a ...., ..... lépcső ...... szám alatti lakásba, amit vádlottnak megírt. Ezután több alkalommal beszéltek telefonon, illetőleg váltottak Messenger üzenetet, amely során vádlott ismét és folyamatosan szidalmazta ... sértettet, aki viszont felrótta neki, hogy hányszor fenyegette és verte-, alázta meg őt, mégis mindig megbocsátott neki. Vádlott végül telefonon felhívta ... sértettet utasítva, hogy a ....., ..... lépcső mellett található buszmegállóba menjen le. ... sértett azonban a felszólításnak nem tett eleget. 16 óra 20 perc körüli időben vádlott ezért - ittas állapotban - megjelent a házuk előtt és azt kiabálta: „gyere le te patkány!". ... sértett ekkor a bejárati kapu felett található teraszon tartózkodott, s lekiabált vádlottnak, hogy nem megy le és a kaput sem nyitja ki. Mire vádlott a bezárt kapun átugrott, felszaladt a lépcsőn és egyazon lendülettel ököllel egy alkalommal ... sértett arcon ütötte állkapocs tájékon, majd elkezdte rángatni és közben kiabálva követelte, menjen vele haza. Erre ... sértett akkor este még nem volt hajlandó. 

A fenti bántalmazás következtében ... sértett haematomával járó 8 napon belül gyógyuló sérülést szenvedett el. 

2016. április 1. napján ... sértett ....-ra ment fodrászhoz, ahova vádlott elkísérte. Az volt az elvárása, hogy haját szőkére festesse be, még a festéket is ő vette meg számára. Amíg ... sértett a fodrászatban volt, addig vádlott egy közeli kocsmában szeszesitalt fogyasztott, majd amikor onnan a fodrászatba visszatért meglátta, hogy ... sértett haja nem szőke, hanem vöröses árnyalatú lett. Ettől dühbe gurult és távozván a szalonból a ...-i buszmegállóban szembe köpte, vörös kurvának nevezte párját. Mindezt a buszon, útban ..... felé többször, hangosan megismételte az utazó közönség előtt. Amikor pedig ....-on, a .... téren a buszról leszálltak vádlott közölte ... sértettel, hogy rohadt kurva, illetőleg ahogy kinéz neki nem kell, takarodjon el és csak akkor menjen vissza a közös bérleményükben, ha már tényleg szőke lesz a haja. ... sértett egy ideig járkált a belvárosban, majd mégis hazament, ahol a vitát tovább folytatta vele vádlott, több alkalommal vörös kurvának nevezte, majd rángatni kezdte, a falhoz csapta, melynek következtében a fejét a falba beütötte, a fejbőre felrepedt és erőteljesen vérezni kezdett. 

A fenti bántalmazás következtében ... sértett 8 napon belül gyógyuló sérülést szenvedett el. 

Fentieken túlmenően - pontosan meg nem határozható időpontokban - bérleményükben vádlott ... sértett felé több alkalommal tányért dobott dühében vagy mert éppen nem ízlett neki az étel. Olyan eset is előfordult, amikor több kilogramm súlyú táskájával ... sértettet fejbe vágta, melynek következtében hosszabb ideig fájt a feje, dudor, majd később varr keletkezett rajta.  

Vádlottnak nem tetszett az sem, hogy párja dohányzik, meghatározta egy nap hány szál cigarettát szívhat el. 2016. április 18-án az esti órákban ... sértett éppen az erkélyen készült rágyújtani, vádlott emiatt rászólt, de ... sértett közölte vele, hogy akkor is elszív egy szál cigarettára. Mivel ellentmondani mert neki vádlott egyre idegesebb lett, kiabálni kezdett és ... sértettet berángatta az erkélyről a szobába. Ezután a félig elszívott cigarettát elvette tőle és a jobb karja belső felszínén, a csuklótól 15 centiméter távolságra a karjába nyomva, mozgatva beoltotta azt. ... sértett ennek következtében - mivel a karján az égés helyén egy fájdalmas 1,2-1,5 centiméter átmérőjű, szabálytalan, utóbb hegesen gyógyult kör alakú seb keletkezett, amely fehér lett és sokáig váladékozott - nem tudott rövid ujjú felső ruházatot hordani, az égési nyomot egyfolytában takargatnia kellett többek között a munkahelyén is. Vádlott másnap reggel Messenger üzenetben írta meg ... sértettnek, hogy „sajnálom h(ogy) a cigit odanyomtam az jó sokáig ott lesz", majd azt írta: „azt nem kellett volna bánom is".  

A fenti bántalmazás következtében ... sértett a jobb alkar másodfokú égési sérülését szenvedte el, mely sérülés 8 napon túl, tényleges gyógytartama 2 hét. 

2./ Tényállási pont 

2016. április 28. napján az esti órákban - pontosabban meg nem határozható időpontban - közös bérleményükben vádlott ittas állapotban ismét veszekedni kezdett ... sértettel, mely során féltékenységének adott hangot, s egyre jobban kiabált. ... sértett próbálta őt csitítani, mivel több esetben is előfordult már, hogy a falszomszéd a hangoskodás miatt átzörgött hozzájuk. Ennek ellenére vádlott egyre hangosabban mondta a magáét, veszekedett ... sértettel, majd elkezdte markolászni a mellét, ami fájdalommal járt, illetve a bal melle alatt meg is karmolta, magához rántotta, a nyakát hátulról a karjával átfogta és fojtogatni kezdte ... sértettet, akinek mindeközben az orra megsérült, vérezni kezdett. ... sértett próbálta a karját lefejteni a nyakáról, de vádlott a bal karját hátrahúzva lerántotta a földre. ... sértett földre kerülését követően vádlott több (legalább öt) alkalommal, lábbelit viselő lábával, közepes-nagy erővel belerúgott a szabadon lévő bal oldalába, melynek következtében bal oldali, légmellett eredményező IX-X. bordatörést szenvedett el. ... sértett még földön fekvő testhelyzetében a fájdalomtól felsikoltott, ekkor a házban lakók közül többen kimentek a lépcsőházba, közülük tanú 1 be is csengetett, s közölte az ajtót nyitó vádlottal, hogy ha nem hagyja abban a hangoskodást, akkor rendőrt fognak hívni. Vádlott ekkor megígérte nekik, hogy befejezi a hangoskodást és visszazárta az ajtót. ... sértettnek az esti, éjszaki, és hajnali órákban folyamatosan nagy fájdalmai voltak, egyre nehezebben lélegzett, s kérte vádlottat, hogy vigye orvoshoz, úgy érzi, baj lesz, de ennek akkor még nem tett eleget. Vádlott végül hosszú kérlelése után másnap, 2016. április 29-én a reggeli órákban taxival vitte a .... Megyei Kórházba, de közben felhívta a figyelmét ... sértettnek: azt kell mondania az orvosnak, hogy a lépcsőről esett le az este folyamán, melynek eleget is tett. Vádlott aznap reggel telefonon értesítette ... sértett kolléganőjét, tanú 11-et, hogy nem tud bemenni dolgozni, mert leesett a lépcsőről, mint ahogyan ugyan ezt a történetet adta elő testvérének, tanú 5-nek is. 

... sértett bordatörései nyolc napon túl, ténylegesen négy hét alatt gyógyultak. A bal tüdő összeesését eredményező légmell közvetlenül életveszélyesnek minősül. A közvetlenül életveszélyes légmell orvosi beavatkozás hiányában légzési elégtelenséget eredményezve feltétlenül a sértett halálához vezethetett volna. 

... sértett valamennyi, a sérelmére elkövetett - magánindítványra büntetendő - bűncselekmény tekintetében 2016. május 24. napján hatályos magánindítványt terjesztett elő  vádlottal szemben. 

- / - 

... sértett orvosnál, illetőleg szakrendelésen kizárólag a 2015. október 16-i, valamint a 2016. április 28-i bántalmazással összefüggésben járt. 

A rendelkezésre álló orvosi dokumentáció alapján 2015. október 22-én ...-on , a ..... Egészségügyi Központ Szemészeti Szakrendelésén vizsgálták az elmondása szerint körülbelül egy héttel korábban, otthonában elszenvedett szemsérülése miatt. Az ambuláns lapon a bal alsó és felső szemhéjakon, valamint a kötőhártya alatt - nem meghatározott kiterjedésű és elhelyezkedésű - lapszerinti bevérzést rögzítettek. Látásélesség-csökkenést nem igazoltak. A vizsgálat után jó általános állapotban távozott, további gyógykezeléséről adat nincs. 

2016. április 29-én 07 óra 52 perckor - viszont másnap - saját lábán érkezett a .... Megyei Kórház és Egyetemi Oktató Kórház Traumatológiai Ambulanciájára, mondván előző nap lépcsőszélnek ütődött és emiatt erős, bal oldali mellkastáji fájdalmai vannak. A kórlap adatai szerint a vizsgálatkor a bal oldali alsó bordák területén kifejezett nyomásérzékenységet tapasztaltak gyengült légzési hanggal, 122/88 Hgmm vérnyomást és 75/perc pulzusszámot mérve. A röntgenvizsgálat a bal mellüreg középső- alsó részén 1 centiméter vastag köpeny légmellett mutatott ki, sőt a IX-X. Bordák külső ívén csekély elmozdulással járó törést is. Osztályos felvételt követően a bal mellüreget csövezték és tartósan szívták, melynek hatására a légmell - a 2016. május 3-i kontroll röntgen leleteivel igazoltan - megszűnt, ezért a szívócsövet eltávolították. Másnap azonban ismét, immár a tüdő részleges összeesését is eredményező köpenylégmell kialakulását figyelték meg, ezért a mellkast újra csövezték. Hét napos tartós szívás hatására a tüdő kitágult, illetve kitapadt és a radiológiai kontroll vizsgálat lelete szerint a légmell kiújulást már nem mutatott. 2016. május 11-én jó általános állapotban ,javaslatokkal bocsátották el. A 2016. május 19-én megejtett ellenőrző traumatológiai vizsgálata során  kóros eltérést nem észleltek, a varratokat eltávolították. 2016. május 24-i légzőszervi rehabilitációs vizsgálata alkalmával gyengeséget és fáradékonyságot panaszolt, testi vizsgálatakor kóros eltérést nem észleltek, a légzés funkciós vizsgálatok eredményei élettani értékeken belül voltak. „Szoros megfigyelés" mellett légzés rehabilitációt és allergiás eredetű panaszai miatt gyógyszerszedést (Aerius) javasoltak. További orvosi vizsgálatok nem történtek, illetőleg a pótlólag bemutatott fizioterápiás kezelőlap szerint 2016. május 25. óta rendszeres légzőtorna kezeléseket kap. 

A fentiekből következően és orvosi dokumentációval alátámasztottan ... sértett 2015. októberében bal szem- illetve szemkörüli zúzódást és kötőhártya alatti bevérzést, míg 2016. április 28-án bal oldali, légmellett eredményező, IX-X. bordatörést szenvedett el. A bal szem-, illetve szemkörüli zúzódás és kötőhártya alatti bevérzés gyógytartama nyolc napon belüli. A bordatörések nyolc napon túl, ténylegesen négy hét alatt gyógyulóak voltak. 

Egyebekben az orvosszakértői vizsgálatkor észlelten ... sértett a jobb alkar bőrén észlelt kisujjbegynyi, körkörös színelváltozás körülírt, kis kiterjedésű, felületes II. fokú égési sérülés maradványtünetének felel meg, mely nyolc napon túl, ténylegesen két hét alatt gyógyult. A ... sértett által említett egyéb - más időpontokban történt - bántalmazások során keletkezett, valószínűsíthetően nyolc napon belül gyógyuló zúzódásos sérülésekről (orvosi dokumentáció hiányában) a személyes vizsgálat ellenére sem volt adható bővebb orvosszakértői vélemény. 

A fenti sérülésekkel okozati összefüggésben maradandó fogyatékosság és/vagy súlyos egészségromlás nem alakult ki. 

A bal tüdő összeesését eredményező légmell közvetlenül életveszélyesnek minősül. A közvetlenül életveszélyes légmell - mint arra már utalás történt - orvosi beavatkozás hiányában, légzési elégtelenséget eredményezve feltétlenül ... sértett halálához vezethetett volna. 

- / -

... sértett a vádbeli cselekményekkel összefüggésben elszenvedett fizikai és lelki trauma miatt mindmáig pszichoterápiás kezelésre szorul. A ...-i  .... Kórház és Egyetemi Oktató Kórház Szent Ferenc Kórházrészében változó hangulat, időnkénti szorongás közepette, alvás problémákkal és rémálmokkal kísért feszültséggel kezelik. A pszichoterápiás kezelés fókuszában a trauma feldolgozás áll. 

Nevezett volt élettársának, jegyesének meg nem bocsátott. 

- o -

A bizonyítékok mérlegelése:

- A vádlott személyi körülményeire, előéletére, elme- és pszichés állapotára nézve:

Vádlott személyi körülményeit és előéletét nyomozati adatközlései, nyomozás során hivatalból beszerzett, illetőleg tárgyalási szakban védője útján csatolt munkáltatói igazolásai, nyomozás során beszerzett parancsnoki jellemzése, valamint az eljárás mindkét szakaszában beszerzett erkölcsi bizonyítványai, népesség-nyilvántartási és lakcímadatai alapján megnyugtatóan lehetett megállapítani. 

Az eljárás tárgyalási szakaszában - előzetes, írásbeli értesítéseik nyomán - felolvasásra kerültek a vele kapcsolatban nyomozás során véleményt adó elmeorvos és pszichológus szakértők szakvéleményei.  Dr. szakértő 1  orvosszakértő és dr. szakértő 2  elmeorvos-szakértő - 2016. június 27. napján foganatosított vizsgálatán alapuló - együttes elmeorvos-szakértői véleménye alapján minden kétséget kizáró módon megállapíthatóvá vált, hogy vádlott - miképpen jelenleg, úgy - a vádbeli időszakban teljes körű büntetőjogi beszámítási képességgel bírt. Nem szenvedett az elmeműködés olyan kóros állapotában, amely beszámítási képességét kizárta vagy korlátozta volna. Szakértő 4 . pszichológus szakértő - 2016. július 5. napján elvégzett vizsgálatán nyugvó - pszichológus szakértői véleménye pedig arról formált nemkülönben  irányadó álláspontot, hogy vádlott gondolkodásának hatékonysága és színvonala normál, illetőleg átlagos övezetben húzódik. Van olyan jellemzője személyiségének - mégpedig a pszichotikus színtű paranoiditás nélküli és vonatkoztatásos tartalmat is nélkülöző szenzitivitás, fokozott érzékenység -, amely kissé rugalmatlan, merev, de általában megtartott realitás kontrollja mellett frusztrációs, konfliktusos helyzetben indulatossá teheti. Ekként az elmeorvos- és pszichológus szakértői vélemények tükrében aggálymentesen lehetett meghatározni nevezett irányadó elme- és pszichés állapotát. 

- A cselekmények érdemére nézve:

Vádlott a nyomozás során, első gyanúsítottkénti kihallgatása alkalmával panasszal élt a gyanúsítottkénti kihallgatása miatt, majd lényegében tagadta a 2./ tényállási pontban terhére rótt testi épség elleni cselekmény elkövetését mondván, ... sértett eleve az általa közölteknél 2-4 órával korábban és nem bántalmazás, hanem szemétlevitel során, lépcsőn történő elesés közben, azaz baleset jellegű mechanizmus következtében szenvedte el életveszélyes sérülését. Mindazonáltal - még ha kérdésekre válaszolva is, de - azt kényszeredetten elismerte, hogy előzőleg összevesztek, emelt hangon beszéltek, minek okán egyik szomszédjuk becsöngetett, kifogásolva viselkedésüket. Rendőrség kihívását viszont nem helyezte kilátásba az illető. Egyebekben, s immáron az 1./ tényállási pontban terhére rótt család elleni cselekmény tekintetében nemkülönben tagadta az elkövetést. Szerinte ugyanis, ha voltak is problémáik, veszekedéseik máskor sem jutottak el a tettlegességig. Azaz a különböző külsérelmi nyomok -, mint például ... sértett bal alsó és felső szemhéján kialakult körkörös hematóma, illetőleg bal oldali kötőhártya alatti véraláfutás - vagy olyan időben keletkeztek, amikor ő otthon sem volt, vagy egyszerű háztartási balesetek. Arra sem tudott megfelelő magyarázattal szolgálni, hogy - ennek ellenére - ... sértett miért akar vele szakítani. A tárgyaláson - észrevétel formájában - már úgy próbálta beállítani a 2./ tényállási pont tekintetében a történteket, hogy amint egymás felsőruházatát fogták (a szövegösszefüggésből adódóan cibálták) véletlenül megbotlottak és ő ráesett az alá került élettársára. Szó sem volt tehát rugdosásról. Egyebekben az 1./ tényállási pont tekintetében észrevételt sem tett. A nyomozási bíró előtt - személyi körülményein túl - lényegében csak azt ecsetelte, hogy a legsúlyosabb kényszerintézkedés, az előzetes letartóztatás elrendelésének feltételei miért nem állnak fenn vele szemben. Erre a tárgyaláson sem volt észrevétele. Második gyanúsítottkénti kihallgatása során - amikor lényegében az 1./ tényállási pont cselekményeit rótták részletesen a terhére - panasszal nem élt ugyan gyanúsítottkénti kihallgatása miatt, de jelezte, miszerint írásban kíván majd védekező iratot előterjeszteni. Közölte továbbá, hogy szóban semmilyen formában nem kíván nyilatkozni, miképpen az iratismertetésen sem kíván majd részt venni. Erre a tárgyaláson ugyancsak nem volt észrevétele. A nyomozás végén - tudván, hogy a volt élettársával folytatott Messenger üzenetváltásai rendkívül terhelőek rá nézve - az egyébként „túl súlyosnak tűnő" minősítések ellenére a terhére rótt tényeket és a bűnösségét elismerte, megbánását hangoztatva. Mindezt a tárgyaláson - mint arra már utalás történt - észrevételével negálta és hiteltelenítette. Nyomozás során előterjesztett - kézzel írott - beadványaiban csupán az előzetes letartóztatása alatt (mint volt rendőrt) ért atrocitásokat ecsetelte és más büntetés-végrehajtási intézetbe történő átszállítását alapozta meg. Ezekre a tárgyaláson szintén nem volt észrevétele. 

Ekként vádlott egy teljesen érdekvezérelt, önellentmondásokkal terhelt védekezést mutatott az eljárás során. 

... sértett - miután tudomást szerzett arról, hogy nővére, tanú 5 feljelentést tett az ügyben - legyőzve korábbi félelmét, fokról-fokra nyílt meg az őt kihallgató nyomozó ügyész előtt és nyolc egymást követő nyomozati kihallgatás során minden részletre kiterjedő vallomást tett. Az ügyész vádiratában - úgy az 1./, mint a 2./ tényállási pontban - e vallomások anyagára építette (időrendi sorrendbe gyűjtve az eseményeket) a vádlott terhére rótt történeti tényeket. Nyomozati vallomásait a tárgyaláson is maradéktalanul fenntartotta. Azok annyiban kerültek - éspedig kérdésekre válaszolva - kiegészítésre, pontosításra, amennyiben az események egyes részleteinek árnyaltabb megközelítése indokoltnak tűnt. A 2./ tényállási pont tekintetében a leghatározottabban állította - vádlott észrevételére reflektálva - a tárgyaláson, hogy szó sem volt valamiféle gondatlanságról vagy balesetről, hiszen dulakodás következtében került az aljzatra, ahol kíméletlen rugdosást élt át. Miképpen az 1./ tényállási pontbeli cselekmények kapcsán is részletesen vázolta - időben, térben orientáltan - a kapcsolatuk kritikus háromnegyed éve alatt történteket. 

Szemben azonban - a védekezését folyton változtató - vádlottal, mindvégig következetesen és igen meggyőzően érvelve nyilatkozott arról, hogy egy családon belüli erőszak elszenvedője volt. Kapcsolatuk elején elvakította ugyan a szerelem, sőt imponált is neki a férfi féltékenységgel párosuló ragaszkodása, de idővel rájött, hogy ez a hétköznapi értelemben beteges kötődés megnehezíti, idővel lehetetlenné teszi kapcsolatuk normális mederben tartását, miért is - a folyamatos bántalmazások és megaláztatások után - szeretett volna kilépni életközösségükből. Nem tehette azonban, mert rajta kívül nővérét és annak kiskorú gyermekét is fenyegette - a történeti tényállásban megállapított módon - élettársa és az általa közölteket (éppen az átélt borzalmak miatt) nem lehetett nem komolyan venni. Nem véletlen, hogy kapcsolatuk végére - a reménytelennek tűnő szakítás helyett - már az öngyilkosság gondolata foglalkoztatta és teljesen érzéketlenné vált. Félelmében - lényegében a már hivatkozott feljelentés megtételéig - minden hozzátartozója és jóakarója előtt ezért igyekezett palástolni a vele történteket. 

Az események érdemének a 2./ tényállási pontban történteket illetően nem volt közvetlen szemtanúja, hiszen mindössze ketten tartózkodtak egy bezárt lakásban, míg az 1./ tényállási pontban történtekre nézve, amennyiben azok éppen nem otthon, az előzőekhez hasonló körülmények között, hanem közterületen zajlottak, ha volt is, az időmúlás okán felkutathatóvá nem váltak. Ugyanakkor a 2./ tényállási pontban történteknek - sőt néhány 1./ tényállási pontban zajló cselekménynek is - voltak fültanúi, illetőleg olyan további tanúk is kihallgatásra kerültek, akik mindkét tényállási pontról tudomást szereztek utóbb a sértettől, a sértett nővérétől vagy egymástól. Ezért a bizonyítékok mérlegelése során a legfontosabb megválaszolandó kérdés az volt, hogy a vádlotti védekezés vagy a sértetti előadás foghat-e helyt. 

Annál is inkább, mert a nyomozás során orvosszakértői véleményt adó és tárgyaláson meghallgatott dr. szakértő 3  orvosszakértő a 2./ tényállási pont tekintetében nem tudott határozott véleményt formálni a ... sértett által elszenvedett életveszélyes sérülés keletkezési mechanizmusára nézve. Orvosszakértői szempontból ugyanis a bal oldali IX-X bordák törése - mely a bal tüdő összeesését eredményezve, légmellett okozva közvetlenül életveszélyes volt - egyaránt keletkezhetett lépcső peremére vagy sima felszínű aljzatra történő ráesés révén, utóbbi esetben különösen, ha ehhez másik személy tehetetlen rázuhanása is társult, de akár az adott testtájékokra összpontosuló többszöri, lábbelivel kifejtett rúgás következtében is. Az 1./ tényállási pont tekintetében - nem számítva a jobb alkar bőrén a személyes vizsgálatkor észlelt kisujjbegynyi, körkörös színváltozással járó, másodfokú égési sérülés maradványtünetét - pedig általában orvosi dokumentációk hiányában nem volt adható határozott orvosszakértői vélemény. Az azonban a szakvéleményből levonható következtetés, hogy az orvosi dokumentációval is megerősített bal szem-, illetve szemkörüli zúzódás és kötőhártya alatti bevérzés (még ha a betegfelvételkor baleset jellegű keletkezést említett is a sértett) megfelelhet nyolc napon belüli gyógytartamú bántalmazásnak. A jobb kar - már említett - égett sérülése tekintetében (és ez nem szakkérdés, hanem ténykérdés) viszont aligha képzelhető el, hogy csinos, fiatal nő magának, szándékosan okozna ilyen rendkívüli fájdalommal járó és tartós bőrelváltozást okozó sérülést. Így további egy, nyolc napon túl és egy, nyolc napon belül gyógyuló sérülés tekintetében is megállapítható - mérlegeléssel -, hogy a sértetti verzió valószínűsíthető. 

Egyebekben azonban dr. szakértő 3  orvosszakkértő szakvéleményéből - mindenekelőtt a dokumentált sérülések tekintetében, de közvetve a dokumentálatlan sérülésekre nézve is - megállapítható azok konkrét vagy feltételezett gyógytartama. Kizárhatóvá vált a sértettnél - éppen a személyes vizsgálat alapján - maradandó fogyatékosság és/vagy súlyos egészségromlás kialakulása a vádbeli sérülésekkel összefüggésben. Ettől függetlenül viszont tény az is, hogy nevezett jelenleg is pszichoterápiás kezelésre szorul. 

Vizsgálva vádlott és ... sértett vallomásainak hitelt érdemlőségét, ezen túlmenően tényként állapítható meg, hogy előbbi 2016. április 28-án 17 óra 50 perctől (lásd: Melléklet 27. kötet 5330. oldalától) folyamatosan tájékoztatta utóbbit, éppen hol jár, mit csinál. Mivel - éppen a vádlott által írottak szerint - hol a .... térnél, hol a .... Áruháznál járt és 19 óra 45 perc körül érhetett haza, önmagában is kétséges, miszerint ... sértett 18 óra és 20 óra között úgy esett volna le a lépcsőről, hogy arról telefonhívás, üzenet vagy akár hazatérte utáni személyes tájékoztatás formájában ne informálta volna párját. Emellett, tekintettel arra, hogy 20 óra 17 perckor - egy másik Messenger üzenetével alátámasztottan - vádlott rövid időre ismét elhagyta közös lakásukat, nem csak a lépcsőn történő leesés teóriája kérdőjeleződött meg, hanem az elkövetés időpontja is feltétlenül későbbre tolódott a bizonyítékok mérlegelésekor. Annál is inkább, mert a releváns tanúvallomások nemkülönben későbbi, már pontosabban meg nem határozott időpontra utalnak a veszekedés, sikoly hangjai elhangzásával kapcsolatban. 

Mindemellett a 2015. október 16-án történtekkel kapcsolatban is cáfolható - az említett Messenger alkalmazás ismeretében - vádlott azon védekezése, hogy otthon sem volt - párja a kádban eshetett el -, hiszen 16 óra 48 perctől már otthon volt és ... sértett csak másnap, 2015. október 17-én 11 óra 16 perckor panaszkodik rágási, nyelési nehézségekre, megkérdezve tőle, elmondta-e barátjának, tanú 9-nek (tanú 9 beceneve) mit tett vele. Erre válaszul egyébként vádlott is megígérte neki írásban, hogy soha nem fog többé hozzányúlni és megkérdezte: vele marad-e a történtek ellenére. 

Mivel pedig vádlott - akinek az erre vonatkozó üzenetei ugyancsak a hivatkozottak között találhatók - több alkalommal is levelezésük törlésére kérte ... sértettet nyilvánvaló, miszerint ez már a lelepleződést megakadályozandó tevékenység volt részéről. Azaz, tudatában volt annak, hogy amennyiben utóbb, egy büntetőeljárás során szavahihetőségük vizsgálatára kerül sor, önmagában üzenetváltásaik is megkérdőjelezhetik védekezése hitelt érdemlőségét. 

A bíróság tanúként hallgatta ki az ügyben tanú 5-öt (a sértett nővérét); dr. tanú 10-et, tanú 1 sz. ...-t, tanú 7-et (szomszédokat); tanú 2-őt, tanú 6-ot, tanú 3 sz. ....-t, tanú 4-et, tanú 11-et (a sértett kollégáit), valamint tanú 9-et (a vádlott kollégáját). Mivel - tanú 9 kivételével - valamennyien az általuk egyébként fenntartott feljelentésben, illetőleg nyomozati vallomásaikban szereplő módon nyilatkoztak a tárgyaláson, szükség szerint kiegészítve vagy pontosítva azokat, eljárás során tett vallomásaik egységesen kezelhetők. Tanú 9 viszont a tárgyaláson valamiféle rosszul értelmezett kollégalitás okán igyekezett magát nem emlékezőnek feltüntetni, ám mivel nyomozati vallomását maga is fenntartotta, utóbbi nemkülönben mérlegelési körbe vonható volt. 

Amit ... sértett - váddal egyező - vallomásai, valamint dr. szakértő 3  orvosszakértő véleménye és az abból levonható következtetések alapján csak valószínűsíteni lehetett, azt a tanúvallomások alábbi - mozaikszerű összeillesztésén alapuló - mérlegelése lényegében eldöntötte. 

Nevezetesen tanú 5 és tanú  tanú 11 tanúk - bár más körülmények között, de - egyaránt arról kaptak telefonon értesítést vádlottól, hogy ... sértett „leesett a lépcsőn". Ugyanezt hallotta a jelzett telefonhívásra alapozottan - tanú 11 tanútól - tanú 6 tanú, miképpen a kórházban látogatóba érkező tanú 3 és tanú 4 tanúk is - akiktől egyébként később tanú 11 tanú még egyszer hasonló módon értesült -; azaz a 2./ tényállási pontot illetően, amikor ... sértett kórházba szállítása, majd szakintézeti ellátása szükségessé vált, szó sem esett vádlott részéről valamiféle ráesésről, gondatlan vagy baleset jellegű keletkezési mechanizmusról. Más-más megfontolásból ugyan, de - lényegében tanú 3 tanút nem számítva - úgy tanú 6 tanú, mivel időközben beszélt dr. tanú 10 és tanú 1 tanúkkal; mint tanú 11 és tanú 4 tanúk, mivel érezték, hogy kollégájuk elhallgatja előttük az igazságot, aggályosnak tartották a „lépcsőn leesett" teóriát. 

Ami  tanú 4 és tanú 11 tanúk esetében inkább ösztönös megérzés volt, azt tanú 6 tanú számára dr. tanú 10 és tanú 1 tanúk előadásai egyértelművé tették. Nevezetesen, dr. tanú 10 alsó szomszéd tanú feleségétől - elhalálozását megelőzően - többször értesült arról, hogy lakásuk általa inkább használt északi oldalán gyakran hallott a fölöttük lévő bérleményből „hangoskodást", illetőleg - megözvegyülvén - lakásuk általa kedvelt déli oldalán maga is hasonló tapasztalatokat szerzett, sőt 2016. április 28. napján este „erős női sikoltás"-ra lett figyelmes. tanú 1 szembe szomszéd tanú pedig szinte kezdettől fogva azt tapasztalta, hogy vádlott „nagyon csúnyán bánt az élettársával, terrorizálta"; mi több, folyamatosan bántalmazásra utaló hangokat hallott, „gondolta, hogy ez a nő meg van félemlítve"; így a 2016. április 28-án este észlelt „hangos sikoltás" miatt tulajdonképpen betelt nála a pohár. 

Ahogyan a felső szomszéd, tanú 7 tanú is többször hallott olyan hangokat, amelyek arra utaltak, hogy a lakása alatt lévő bérleményben dulakodnak, s ennek során valaki bútoroknak esik. A 2016. április 28. napján észlelt sikolyt „velőt rázónak" mondta. Mindenesetre - egybevetve tanú 1, dr. tanú 10 és tanú 7 tanúk vallomásait - egyértelműen megállapítható, miszerint közülük a lépcsőházba kizárólag tanú 1 tanú ment ki (mialatt dr. tanú 10 tanú a kémlelőnyíláson, míg tanú 7 tanú az ajtót kinyitva követték az eseményeket) és helyezte kilátásba a rendőrség értesítését vádlottnak, amennyiben tovább folytatódnak az események. És mivel mindezt dr. tanú 10 és tanú 7 tanúk is hallották, s megerősítették: mindhárman cáfolták vádlott védekezésének azon részét, mely szerint szóba sem került a rendőrség értesítése. 

Egyebekben - és ez tanú 1, dr. tanú 10 és tanú 7 tanúk 2./ tényállási pontra vonatkozó vallomásrészeinek legfontosabb mozzanata - egyiken sem látták vagy hallották a lépcsőházban mozogni ... sértettet, következésképp (tekintve, hogy a sikolyt is a bérleményből eredőnek észlelték) nyilvánvalóan kizárható a lépcsőről történő leesés verziója. Ha ugyanis netán így történt volna, feltételezhetően egy lépcsőn heverő vagy onnan kínkeservesen éppen csak felkelő, elinduló fiatalasszonyt látnak, illetőleg hallanak. Mindazonáltal vallomásaik - az 1./ tényállási pontra vonatkozó - vetülete az is, hogy szomszédjukból egyoldalúnak mondható szidalmazásokról, nem ritkán bántalmazásról szereztek tudomást. Ami pedig - megint csak - kifejezetten cáfolta vádlott védekezésének azon elemét, miszerint - ha voltak is vitáik ... sértettel, de - tettlegességre sohasem ragadtatta magát vele szemben. 

E helyütt történhet hivatkozás arra, hogy tanú 9 tanú a nyomozás során még kifejezetten megemlítette - majd a tárgyaláson kényszeredetten megerősítette -, miszerint vádlott egy alkalommal mutatott ... sértettről egy fényképfelvételt, amelyen - a szövegösszefüggésből adódóan - a fiatalasszony szemtájékán „verekedés" nyomát látta, amiért jó ideig sötét napszemüveget hordott. Volt kollégája - miközben lelkiismeret-furdalásra hivatkozott - ittasságával indokolta tettét, mellyel „sokáig" táppénzes állományba juttatta élettársát. 

A fentiekhez kapcsolódik a ...-i Járásbíróság akkori elnökének, dr. ...-nak azon átirata, amelyben a ...-i Járási és Nyomozó Ügyészség megkeresésére a 2015. október 19. napjától október 30. napjáig; 2016. január 18. napjától február 19. napjáig; illetőleg 2016. április 29. napjától május 24. napjáig terjedő időszakra nézve (9 + 25 + 17 munkanap) táppénz kivételét igazolta ... sértett tekintetében. A nyomozati iratok I. mellékletét képező és ... sértettel kapcsolatos orvosi dokumentáció anyagával egybevetve mindezt, megállapítható, hogy a kérdéses bántalmazást a 2015. október 22. napján a ....  Nonprofit Közhasznú Kft. Egészségügyi Központjában felvett ambuláns lap is bizonyítja. A bal szem bevérzése, illetve szemkörüli zúzódás - amelyet a beteg napokkal korábbi otthoni „elcsúszásával" indokolt - azonban még további két következtetést is enged levonni. Mégpedig azt, hogy (mint arra ... sértett többször hivatkozott) vádlottáltalában nem engedte időben orvoshoz - ha neki sérülést okozott - és mindenféle „hihetőnek tűnő" magyarázatokat kreált, amit neki az orvosnál előzményként kellett előadnia. 

Lényegében ide illeszthető azon nyomozó ügyész által készített hivatalos feljegyzés is - dr. ... a járásbíróság elnökével folytatott telefonbeszélgetéséről -, amely szerint tanú 6 tanú mindenkinek azt mondta (aki csak szóbahozta a történteket), miszerint „ne higgyék el, hogy beteg, mert nagy balhé volt előző este az albérletben". 

Mindazonáltal - a feljelentés megtétele után - ... sértett előbb tanú 5 tanúnak, majd többeknek (például: tanú 2, tanú 3, tanú 11 tanúknak is) feltárta, hogy vádlott valójában „bántalmazta", illetőleg „megrugdosta" 2016. április 28-án este. 

Egyebekben az előzőekben említett este zajló veszekedést -, melyet vádlott sem tagadott - nemkülönben megerősítette a nyomozás során 13/2016. tételszám alatt bevételezett 1. sorszám alatti 1 darab „csíkos papírra írt üzenet". Ebben - bár alá nem írta - vádlott bocsánatot kért tanú 1 tanútól azért, mert előző „este hangos volt". A cetli és a rajta lévő kézírás tőle származását sohasem vitatta. 

Az 1./ tényállási ponthoz kapcsolható adalék a rendelkezésre álló bizonyítékok körében, hogy úgy tanú 5, mint tanú 11 tanúk látták - a nyomozás megindulása utáni időszakban - ... sértett jobb alkarjának kisujjbegynyi, körkörös, égési sérülésének maradványtünetét; amelyről egyébként (mint arra már utalás történt) dr. szakértő 3  orvosszakértő is megemlékezett szakvéleményében. Mi több, e sérülést - a tanács elnökének felhívására - ... sértett a tárgyaláson is bemutatta, azaz mind a mai napig látszik. A sérülés keletkezési módjaként ... sértett mindvégig az általa előzőleg szívott cigarettacsikk vádlott által eszközölt „beoltását" említette. Ami természetszerűleg további bizonyíték a vele szembeni folyamatos fizikai erőszakra. 

Tanú 5, tanú 6, tanú 2, tanú 3, tanú 4, tanú 11 tanúk vallomásai arról is megemlékeztek, hogy a korábban életvidám, barátkozó, társasági életet élő ... sértett miként vált visszahúzódó, félénk, kapcsolatait felszámoló személyiséggé. Rohamos fogyását többségük egyértelműen azzal a stresszel hozták összefüggésbe, amelyek az 1./ és 2./ tényálláspontbeli cselekményekkel összefüggésben elszenvedett. 

Közülük leginkább tanú 2, tanú 11 és tanú 4 tanúk vallomásaiból derült ki, hogy  gyakorlatilag folyamatos „megfigyelés" alatt állt ... sértett, hiszen - amikor munkaidőben nem lehetett vele - vádlott állandóan hívogatta őt telefonon vagy éppen Messenger üzenetekkel bombázta. A hívásokat és az üzeneteket pedig nem hagyhatta válasz nélkül, ha olykor megtette, otrombán leteremtette miatta. Mindezt tanú 5 tanú is megerősítette, mondván nem tudott szüleik lakásán vagy vele és gyermekével az uszodában úgy együtt lenni húga, hogy ne kapná és fogadná a hívásokat, illetőleg olvasná és válaszolna az üzenetekre. 

A legszemléletesebben azonban a nyomozati iratok II. melléklete bizonyítja mindezt (a 13/2016. tételszám 6. sorszáma alatti 1 darab CD-re is kimentve), amely a 2014. novemberétől 2016. áprilisáig terjedő időszak kettejük közötti Messenger üzenetváltásait tartalmazza. Mindez 29 kötetnyi (összesen 5742 oldalnyi!) üzenetet rögzít. Ezek - óriási mennyiségükön túl - újabb adalékokat szolgáltattak viszonyuk megítéléséhez. Az üzenetek között fellelhetőek olyanok, amelyekből egyértelműen kiderül, hogy:
- vádlott rendszeresen fenyegette, bántalmazta ... sértettet;
- vádlott arra próbálta rávenni ... sértettet (nehogy bizonyítékul szolgálhasson), hogy (miképpen ő) törölje ki telefonjából az összes üzenetváltásukat és balesetként állítsa be mellkassérülését; 
- vádlott az aktuális bántalmazások után, ameddig csak tehette hitegette (megváltozását ígérve) ... sértettet;
- vádlott a munkabér és táppénz közötti különbözet kifizetésére is hajlandó volt ... sértettnek, csakhogy otthon maradjon és ne derülhessen ki aktuális bántalmazása;
- vádlott még ... sértett hajszínébe, testsúlyába, viselt ruházatába és lábbelijébe is beleszólt;
-  vádlott kifejezetten tiltotta a férfitársaságtól (különösen a „színesektől") ... sértettet;
- vádlott ennek ellenére folyamatosan féltékeny volt ... sértettre, amire az is okot adott, ha csak valakivel szóba elegyedni látta, etc… 
Az üzenetekben gyakorta nevezte párját „kurvának", „patkánynak", „patkánykurvának", „rohadéknak", ami pedig szemléletesen bizonyítja azt is, hogy emberi és női mivoltát mennyire „becsülte". 

Tanú 5 tanú mindezeken túl megerősítette azt is, hogy vádlott ... sértettet közvetlenül vagy éppen rá és gyermekére hivatkozással milyen visszataszító, gonosz módon fenyegette, tartotta sakkban, folyamatos félelemben. Maga is úgy vélte, miszerint testvére ezért hallgatott oly sokáig és hárította el a segítség lehetőségét. Hiszen tartott a bántalmazásától, prostituáltként történő eladásától, koholt rendőri jelentések révén munkahelyén történő ellehetetlenítésétől, megölésétől, illetőleg nővére és gyermeke bántalmazásától, megölésétől.  

További bizonyítékul szolgált vádlott és ... sértett kapcsolatának megítéléséhez a 13/2016. tételszám alatt bevételezett 4. sorszám alatti 1 darab géppel és kézzel írt feljegyzés, amelyet egyébként még kapcsolatuk elején vetett papírra a férfi. Ebben egyfajta „magatartás kódexet" határozott meg barátnője, később élettársa, jegyese számára. Ezek szerint lényegében engedélyezte számára:
- a fodrászhoz és kozmetikushoz járást,
- a gyógyszertárba menést,
- élelmiszerboltban vásárlást,
- szoláriumba járást,
- nővel történő beszélgetést,
- cigarettázást (ha nincs vele)
azzal, hogy ezeket is be kell neki jelentenie. Tehát a lehető legszűkebb és általa teljes körben ellenőrzött területre szorította párja személyi szabadságát. 

Amihez további adalék - tanú 5 tanú vallomásaiból -, hogy a szemetet sem vihette le, pláne este. Nehogy valakivel kontrolálatlan kapcsolatba kerüljön. Tehát hogyan is eshetett el akkor este a lépcsőn…

Mi sem jellemzőbb még - volt párja vonatkozó vallomásrészeiből - minthogy ... sértettet bal szem és szemkörüli sérülései elszenvedése után saját kamasz fiával, ...-al őrizette otthon, a kórházban pedig személyesen őrizte őt, nehogy eljárjon a szája. 

A bizonyítási eljárás során arra is adatok merültek fel - éspedig tanú 1 és hozzá kapcsolódóan tanú 6 tanúk vallomásaiban -, hogy vádlott a lépcsőházban többször hagyott hátra féldecis szeszesitalos üvegeket, melyeket (megelégelve felszedegetésüket) a házmester egy zacskóban átadott neki, mondván „nem csak a belsejét kell felhasználni". 

Egyebekben a vádlott őrizetbe vételével, előzetes letartóztatása elrendelésével, meghosszabbításával, megszüntetésével kapcsolatos határozatok; a szabadítási értesítő; a kizárás megtagadásával és a kényszerintézkedéssel kapcsolatos másodfokú határozatok; a házkutatások és lefoglalások elrendeléséről szóló határozatok, valamint lefoglalási jegyzőkönyvek; a bűnjeljegyzékek; a nyomozás elrendeléséről és meghosszabbításáról szóló feljegyzések; ... sértett orvosi dokumentációja és az ahhoz kapcsolódó CD-re kimentett röntgenfelvételek; a térfigyelő kamerák működésével kapcsolatos iratrészek; a Netzsaru rendszeréből nyert adatok; a védő kirendelésével és annak visszavonásával kapcsolatos határozatok; a védői meghatalmazás; az ügyészi feljegyzések anyaga, valamint a költségjegyzék szolgáltak még értékelt és elfogadott okirati bizonyítékul az eljárás során. 

Mindezek alapján vádlott védekezése nem volt elfogadható. A törvényszék ítélete történeti tényállását - a már rögzített mérlegelésből kiindulva - elsősorban ... sértett és a további tanúk vallomásaira, valamint az okirati bizonyítékokra alapította. Ehhez - a különleges szakértelmet igénylő részek kimunkálásakor - az orvos-, elmeorvos-, pszichológus szakértői vélemények nyújtottak támpontot. 

A bizonyítási eljárás során az arra jogosultak részéről nem került benyújtásra olyan bizonyítási indítvány, amelyet a bíróság végzéssel utasított volna el. A bíróság a szükséges és felkínált bizonyítást felvette. 

- o -

A jogi indokolás:

A jelen ügyben az alkalmazandó anyagi jog nem volt kérdéses, hiszen az 1./ tényállási pontnál 2015. júliusától 2016. áprilisáig terjedő időszakban, majd a 2./ tényállási pontnál 2016. április 28-án a Btk. 2.§ (1) és (2) bekezdéseire tekintettel az elkövetés, egyszersmind elbírálás idején hatályban lévő új büntető kódex az irányadó. A jogi indokolás súlyponti részét ezért a vádbeli cselekmények minősítése és a joghátrány kiszabása jelentette.   

- Ami a vádbeli cselekmények minősítését illeti:

A Kúria 3/2013. Büntető Jogegységi Határozata indokolása I/1. pontjában   visszautal Magyarország Alaptörvényének II. Cikkére, mely szerint „Mindenkinek joga van az élethez és az emberi méltósághoz". Ekként az emberi élet és az emberi méltóság kiemelt - alkotmányos, s erre épülően büntetőjogi védelmet élvező - érték. 

A 30/2015. számú Országgyűlési Határozat nemkülönben a kapcsolati erőszak elleni hatékony fellépést elősegítő nemzeti stratégiai célok meghatározásáról szól, kiemelt hangsúlyt fektetve a prevencióra. 

Arra a prevencióra, amely - úgy speciális, mint generális értelemben - a sértettet és másokat a jövőre nézve megvédhet ilyen és hasonló bűncselekmények elkövetésétől.  

Amikor vádlott - a 2015. júliusától 2016. áprilisáig terjedő időszakban - az általa ittasan, de akár józanul is kezdeményezett viták, veszekedések hevében élettársát, egyben jegyesét, ... sértettet a legkülönbözőbb időpontokban, helyeken és módokon, így: 
- 2015. július 3-át megelőző napokban a ...., .... utca .. szám előtti útszakaszon hátizsákjával hasba, majd kézzel a fejére és tarkójára ütve,
- 2015. nyarán a ......., .......u. ...... szám alatt gyomorszájon vágva, illetőleg falhoz szorította és hüvelyk - mutató ujjai közé vett arcát megszorítva,
- 2015. október 16-án a ......., ......u........ szám alatt ököllel bal szemöldöke fölött és orron vágva, majd a földre teperve és több alkalommal belerúgva,
- 2015. végén, illetőleg 2016. elején a ......., ......u. .....szám alatt melleit durván markolászva,
- 2016. február 21-én a ....., ...... utcai Pláza épületében hátánál fogva földre lökve, majd ökölbe szorított kezével orrán vérző sérülést okozva,
- 2016. március 21-én a ....., .......... szám alatt ököllel feje állkapocsrészére ütést mérve, majd őt rángatva,
- 2016. április 1. napján ---án, az egyik buszmegállóban szembeköpve, majd röviddel ezután a ....., ......szám alatt fejét a falhoz csapva, neki vérző fejbőrsérülést okozva,
- 2016. április 18-án a ....., ......szám alatt az általa addig félig szívott cigarettát jobb alkarjának belső részébe nyomva, jobbra-balra mozgatva beoltotta, illetőleg
- együttélésük pontosan meg nem határozható napjain felé tányért dobva vagy éppen a fiatalasszony táskájával fejbevágva 
rendszeresen bántalmazta, neki általában nyolc napon belül, de egy esetben (az égetéssel) nyolc napon túl gyógyuló sérüléseket okozott, miközben a legkülönfélébb fenyegetésekkel - amelynek hátterében a féltékenységen túl a megelőzően sérelmére elkövetett bűncselekmények leplezése és a felelősségre vonás elkerülésének oka is meghúzódott - folyamatosan félelemben tartotta, s úgy emberként, mint nőként súlyosan megalázta. Ezekkel, mint a Btk.212/A.§ (1) bekezdésében meghatározott hozzátartozójának (aki az elkövetéskor vele közös háztartásban élő élettársa, egyben jegyese volt) sérelmére elérte, hogy a fiatalasszony rendszeresen a Btk.164.§ (3) bekezdésében és (4) bekezdés a/pontjában írt testi sértéseket szenvedjen el, amikor neki súlyos testi sértést okozott, illetőleg a könnyű testi sértéseket aljas indokból valósította meg. Ezeknél a cselekményeknél magatartása eredményét mindvégig kívánva, azaz egyenes szándékkal cselekedett. 

Ezzel kapcsolatban megjegyzést érdemel, hogy az ítélkezési gyakorlat az aljas indokból, illetőleg célból elkövetett cselekményeknél az indító ok és a célzat erkölcsileg mélyen elítélendőségéből fakadó eseteket foglalja magába, a féltékenységből és szerelemféltésből elkövetett cselekményeket általában kiemelve e körből. Amikor viszont a testi sértés vagy család elleni bűncselekmény részét képezi annak a folyamatos és súlyos fenyegetésnek a megléte - mint jelen esetben ... sértett megölésének, szemei kiszúrásának, prostitúcióra kényszerítésének, vagy éppen tanú 5 feljelentő és gyermeke megölésének, bántalmazásának kilátásba helyezése - , amellyel az áldozatot a cselekmények eltűrésére késztetik, nincs akadálya ezen minősítő körülmény megállapításának. Vádlott ugyanis cselekményei véghezvitele és büntetlenül maradása érdekében járt így el.

Ezért az 1./ tényállási pontbeli cselekményeit a Btk.212/A.§ (2) bekezdés b./ pontjába ütköző, aszerint minősülő és büntetendő (testi sértéssel elkövetett) kapcsolati erőszak bűntettének minősítette. Egyszersmind elvetette a védő perbeszédében hivatkozott azon okfejtést, amely a cselekményt a Btk.212/A.§ (1) bekezdés a./ pontjában meghatározott kapcsolati erőszak vétségeként minősítette. Hiszen - a már kifejtettekből következően - a terhelti elkövetési magatartás túlmutatott az alapeseti minősítésen, s messzemenően kimerítette a jelzett minősített esetet. 

Amikor  vádlott 2016. április 28-án ....., ...... utca ..... alatti közös bérleményükben ittas állapotban ismét veszekedni kezdett - féltékenységének hangot adva - az őt szóban, illetőleg hátát legyintve csillapítani igyekvő ... sértettel, akit mellei markolászása és bal mellének megkarmolása után előbb magához rántott, majd nyakán átkulcsolt karjaival fojtogatott és amint a szorításából szabadulni igyekezett, neki vérző orrsérülést is okozott, bal karjának hátrahúzása után az aljzatra rántott, ahol jobb oldalán, összegörnyedve fekvő helyzetében utcai lábbelit viselő egyik lábával több alkalommal, közepes-nagy erővel megrúgott, minek következtében bal oldali IX-X bordatörést szenvedett el. A bordatörések a bal tüdő összeesését eredményező légmellett okoztak, mely közvetlenül életveszélyesnek minősül.  Nyolc napon túl, ténylegesen négy hét alatt gyógyultak. Maradandó fogyatékosságot vagy súlyos egészségromlást azonban nem eredményeztek.  Az egyidejűleg okozott egyéb sérülések - a bal mell aljának megkarmolása és az orr vérző sérülése - valószínűsíthetően nyolc napon belül gyógyultak, külön-külön és együttvéve is. 

A józan, átlagos ismeretekkel bíró elkövető tudattartalmából kiinduló bírói gyakorlat szerint  vádlottnak fel kellett ismernie, hogy ... sértett testi épségének sérelme - teste bal oldalának közepes-nagy erővel történő rugdosásával - súlyos, akár életveszélyes sérüléseket eredményezhet (hiszen a mellüreg köztudottan életfontos szerveket: a szívet és a tüdőt foglalja magába), amelyet ugyan nem kívánt, de bekövetkezése lehetőségébe legalábbis belenyugodva, azaz eshetőleges szándékkal cselekedett. 

Ezért 2./ tényállási pontbeli cselekményét a Btk.164.§ (1) bekezdésébe ütköző, de a (8) bekezdés I. fordulata szerint minősülő és büntetendő (életveszélyt okozó) testi sértés bűntettének minősítette. Egyidejűleg elvetette vádlott azon - tárgyaláson, észrevétel formájában előterjesztett - védekezését, mely szerint e tényállási pontbeli cselekményét legfeljebb a Btk.164.§ (9) bekezdés c./ pontja szerint lehetne, éspedig gondatlanságból elkövetett, életveszélyt okozó testi sértésként minősíteni. A megállapított ítéleti tényállásból következően ugyanis szóba sem kerülhet valamiféle véletlen - netán baleset jellegű - rázuhanás volt élettársára, hiszen legsúlyosabb, életveszélyes sérüléseit egyértelműen többszöri, rugdosásban testet öltő bántalmazással realizálta. 

- Ami a joghátrány kiszabását illeti:

Mindezek alapján a ...-i Törvényszék a Be.329.§-a értelmében - a vádról ítélettel határozva - bűnösnek mondta ki vádlottat a Be.330.§ (1) bekezdésére is utalva a fentebb megjelölt bűncselekményekben. 

A bíróság a Be.330.§ (2) bekezdés a./ pontja szerint a bűnösséget megállapító ítéletben büntetést szab ki. 

A már felhívott törvényhelyek alapján a szóban forgó család elleni bűncselekményt egy évtől öt évig; míg a testi épség elleni bűncselekményt kettő évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztéssel kell büntetni. E bűncselekmények a Btk.6.§ (1) bekezdése szerinti bűnhalmazatot képeznek, hiszen az elkövető több cselekménye több bűncselekményt valósít meg és azokat egy eljárásban bírálják el. A ténylegesen irányadó halmazati büntetés azonban - a Btk.81.§ (1) (2) (3) bekezdései értelmében - kettő évtől tizenkettő évig terjedő szabadságvesztés. 

A Btk.79.§-a értelmében a büntetés célja a társadalom védelme érdekében annak megelőzése, hogy akár az elkövető, akár más bűncselekményt kövessen el. 

A büntetés kiszabásának elvei körében a Btk.80.§ (1) bekezdése rögzíti azt is, hogy a büntetést az e törvényben meghatározott keretek között, céljának szem előtt tartásával úgy kell kiszabni, hogy az igazodjon a bűncselekmény tárgyi súlyához, a bűnösség fokához, az elkövető társadalomra veszélyességéhez, valamint az egyéb enyhítő és súlyosító körülményekhez. 

A Btk.80.§ (2) bekezdése mindemellett meghatározza, miszerint határozott ideig tartó szabadságvesztés kiszabásakor a büntetési tétel középmértéke irányadó. A középmérték a büntetési tétel alsó és felső határa összegének fele, mely jelen esetben hét év szabadságvesztés.

A ...-i Törvényszék a büntetés kiszabása körében vádlott javára enyhítő körülményként értékelte: 
- kisebb nyomatékkal a testi épség elleni bűncselekménynél szándéka eshetőleges voltát; egy kiskorú gyermek saját háztartásában történő eltartásáról való gondoskodását;
- elenyésző nyomatékkal büntetlen előéletét.

A bíróság azért nem értékelte a terhelt javára védekezését, mert a nyomozás során tanúsított tagadását csak addig váltotta fel a közölt gyanúsítással egyező beismerés, amíg a tárgyalásról való lemondás és a szabadlábra helyezés érdekében szükségesnek tartotta, ám utóbb testi épség elleni bűncselekménye vonatkozásában - valótlanul - már gondatlan elkövetésre hivatkozott, míg család elleni bűncselekménye tekintetében legfeljebb erőtlen sajnálkozásának adott hangot. Valódi megbánást a legcsekélyebb mértékben sem mutatott. A büntetlen előéletének pedig alig kellett jelentőséget tulajdonítani, mert halmazatban álló bűncselekményeit hosszabb időn át követte el, ráadásul mindvégig fennálló rendőri szolgálati viszonya alatt. 

Ugyanakkor terhére súlyosító körülményként értékelte:
-	nagyobb nyomatékkal a testi épség elleni bűncselekmény hozzátartozója: élettársa, egyben jegyese sérelmére történő durva, ittas elkövetését; a család elleni bűncselekmény kitartó, gátlástalan, garázda természetű, a minősítés megállapításához szükséges számon túlmutató, az esetek jelentős részében ittas elkövetését; mindkét bűncselekmény esetében iszákos életmódját, amely agresszivitással párosulva az együttélési szabályok sorozatos megszegését eredményezte; az ilyen és hasonló cselekmények megyeszerte, illetőleg országosan megfigyelhető elszaporodottságát, amely (hétköznapi megnevezésével élve) „családon belüli erőszak"-ként párkapcsolatban élő asszonyok tíz- és százezreinek napjait keseríti meg; cselekményei közfelháborodást kiváltó jellegét ...-on és vonzáskörzetében; hogy cselekményei következtében - bár maradandó fogyatékosság és/vagy súlyos egészségromlás kialakulásával nem jártak - a sértett mind a mai napig tartó pszichoterápiás kezelésre szorul. 

A bíróság mérlegelve az enyhítő és súlyosító körülményeket - úgy számukat, mint nyomatékukat tekintve - az utóbbiakat tartotta meghatározónak. 

Ezért a ...-i Törvényszék úgy ítélte meg, hogy a büntetés - amely jelen esetben nem lehetett más, mint végrehajtandó szabadságvesztés - kiszabásakor a középmértéktől felfelé - egy évvel - el kell mozdulni; de a szankció mértéke nem érheti el vagy közelítheti meg a törvényi maximumot.  

Mindezek alapján a Btk.33.§ (1) bekezdés a./ pontjában írt büntetésként 8 év (azaz, a Btk.34.§ I. fordulatában meghatározott határozott ideig tartó) szabadságvesztés került kiszabásra, melynek végrehajtási fokozata börtön a Btk.35.§ (1) bekezdés II. fordulata, és a Btk.37.§ (2) bekezdés a./ pontja szerint. 

A szabadságvesztés végrehajtásakor - a Btk.92.§ (1) és (2) bekezdései alapján - beszámításra került az általa előzetes fogvatartásban (azaz bűnügyi őrizetben és előzetes letartóztatásban) töltött teljes idő. 

A bíróság az ítélet rendelkező részében a Be.258.§ (2) bekezdés  e./ pontja értelmében köteles feltüntetni a feltételes szabadságra bocsátás lehetséges legkorábbi időpontját. Erre jelen esetben a Btk.38.§ (1) bekezdésére figyelemmel, a (2) bekezdés a./ pontja szerint legkorábban a büntetés 2/3 részének (azaz legalább 5 év 4 hó) kitöltését követő napon kerülhet sor. 

 Vádlottat a bíróság az elkövetett cselekményei jellege folytán méltatlannak találta arra, hogy a közügyek gyakorlásában részt vegyen. Ezért őt azok gyakorlásától a Btk.33.§ (2) bekezdésben írt mellékbüntetésül a Btk.61-62.§-ai alkalmazásával a büntetéshez igazodó mértékben, 8 évre eltiltotta. 

- Az ítélet egyéb, járulékos rendelkezése:

Az eljárás nyomozati szakaszában - indokoltan - számos, az elkövetéssel összefüggésbe hozható dolog került lefoglalásra. A lefoglalásra azonban az eljárás érdekében a továbbiakban már nincs szükség, ezért a ...-i Törvényszék rendelkezett azon bűnjelek további jogi sorsáról, amelyekről -tárgyaláson kívül, 24. sorszámú végzésében - még nem határozott. 

Ami az egyéb bűnjeleket - úgy, mint kézzel írt üzenet, kézzel és géppel írt feljegyzés, röntgenfelvételek, Messenger üzenetek - illeti, a Be.151.§ (1) bekezdése alapján (azaz a bizonyítás érdekében) eszközölt lefoglalásuk az eljárás nyomozati szakaszában törvényes és indokolt volt. Ezek a Be.116.§ (1) bekezdésében meghatározott okirati bizonyítási eszközök, melyek - éppen jellegükből fakadóan - változatlanul a nyomozati iratok részeként kezelendők lefoglalásuk Be.155.§ (1) bekezdése szerinti megszüntetése után. 

Végezetül - a Be.338.§ (1) bekezdése szerint - a ...-i  Törvényszék kötelezte vádlottat valamennyi (a nyomozás során, majd tárgyalási szakban) eddig felmerült bűnügyi költség viselésére. A bűnügyi költség összetevőit az orvos, elmeorvos, pszichológus szakértők díja, valamint a nyomozás során eljárt kirendelt védő díja képezte. 

...., 2017. május 22. 

Dr. Czibrik Attila s.k.		    	 Az aláírásban akadályozott Veczán Pálné s.k. és 	 
a tanács elnöke	                         Némethné Hegyi Eszter s.k. ülnökök helyett is: 

							. Czibrik Attila s.k.
								   a tanács elnöke
A kiadmány hiteléül:

     Mátyás Béláné
törvényszéki tisztviselő