Budai Központi Kerületi Bíróság
8.		B. XI. 586/2004/20.
A Magyar Köztársaság nevében!
A Budai Központi Kerületi Bíróság Budapesten 2005. évi június hó 14, szeptember hó 16. és
27. napján tartott nyilvános folytatólagos tárgyalások alapján meghozta a következő
ítéletet:
A 2004. évi június hó 9. napjától előzetes fogva tartásban levő
Német Gábor - aki Gödöllőn 1978. évi március hó 9. napján született,
anyja neve: Huttyán Zsuzsanna,
Domony, Iskola u. 13. szám alatti lakos,
szig. szám:674124 AA,
magyar állampolgár -
I.	r. vádlott
bűnös: -
2 rb. jelentős kárt okozó, üzletszerűen elkövetett csalás bűntettében,
ebből 1 rb. folytatólagosan, 1 rb. pedig felbujtóként elkövetett,
5 rb. nagyobb kárt okozó üzletszerűen elkövetett csalás bűntettében, /
amelyből 1 rb. cselekmény társtettesként, 1 rb. felbujtóként,
2 rb. cselekmény folytatólagosan elkövetett,
2 rb csalás bűntettében,
nagyobb értékre üzletszerűen elkövetett sikkasztás bűntettében,
sikkasztás bűntettében,
nagyobb értékre üzletszerűen elkövetett lopás bűntettében,
lopás bűntettében,
közokirat hamisítás bűntettében, mint felbujtó.
A bíróság ezért Német Gábor I. r. vádlottat - halmazati büntetésül - főbüntetésként
4 / négy / évi börtönbüntetésre, mellékbüntetésként 5 / öt / évi közügyektől eltiltásra ítéli.
A börtönbüntetésbe beszámítja Német Gábor I. r. vádlott által 2004. évi július hó 9. napjától a
mai napig előzetes fogva tartásban töltött időt.
A bíróság Német Gábor I.r. vádlottat csalás bűntettének vádja alól felmenti.
2
Toporcsik János - aki Debrecenben 1979. évi június h 21. napján született,
anyja neve: Puskás Ildikó,
4030 Debrecen, Hárs u. 8. szám alatti lakos,
tartózkodási helye: Budapest, XXII. Leányka u. 7.
magyar állampolgár,
szig. szám : 139816 CA,
Il.r. vádlott
b ű nő s : - társtettesként elkövetett csalás bűntettében
- közokirathamisítás bűntettében.
A bíróság ezért - mint különös visszaesőt - halmazati büntetésül főbüntetésként 1 / egy / évi
börtönbüntetésre, mellékbüntetésként 2 / kettő / évi közügyektől eltiltásra ítéli.
Toporcsik János Il.r. vádlott feltételes szabadságra nem bocsátható.
Megszünteti a bíróság a feltételes szabadságot a Budai Központi Kerületi Bíróság 4. B.
XI. 1691/2000 / 62. számú ítéletével kiszabott börtönbüntetés vonatkozásában.
A bíróság Toporcsik János Il.r. vádlottat felmenti orgazdaság bűntettének vádja alól.
Németh Mihályné Huttyán Zsuzsanna- aki Balassagyarmaton 1949. évi augsuztus hó 20.
napján született,
anyja neve: Kolozs Magdolna,
szig. szám: 626770 CA,
2180, Domony, Iskola u. 13,
levelezési címe: Budapest 1539, Pf. 572,
magyar állampolgár,
IlI.r. vádlott
bűnös: - jelentős kárt okozó csalás bűntettében,
- csalás bűntettében.
A bíróság ezért Német Mihály Miklósné Huttyán Zsuzsanna ffl.r. vádlottat halmazati
büntetésül 1 / egy / évi börtönbüntetésre ítéli, amelynek végrehajtását / 2 / kettő / évi
próbaidőre felfüggeszti.
Kötelezi a bíróság Német Gábor I.r. vádlottat, hogy Bakonyi István és Bakonyi Istvánné
/Budapest XII. Zsolna u. 28. I. épület IV 8. ajtó / magánfelek részére 60 napon belül fizessen
meg 195.000 / egyszázkilencvenöt-ezer / Ft kártérítést, és ennek a 2003. évi április hó 9.
napjától a kifizetésig járó törvényes kamatát.
Köteles Német Gábor I. r. vádlott külön felhívásra az államnak - le nem rótt illeték címén -
1.	170 / egyezeregyszázhetven / Ft-ot megfizetni.
3
Köteles Német Gábor I.r. vádlott, hogy 60 napon belül Galambos Péter / 1163 Budapest,
Rózsa u. 50. / magánfélnek 70.000 / hetvenezer / Ft kártérítést megfizetni.
Köteles Német Gábor I. r. vádlott külön felhívásra az államnak le- nem rótt illeték címén -
500 Ft-ot megfizetni.
A Posta Bank Leasing Rt., Mercantil Cár Rt., Schaffer Sándor és Schafferné Csák Éva,
Galambos Lajosné, Márton Miklós, Járóka Mihály, Venczlik György, Buchleitner Balázs
magánfeleket polgári jogi igényük érvényesítésével a törvény egyéb útjára utasítja.
A BRFK XXII: kér. Rendőrkapitányság Bűnügyi Osztálya T 17/05. számú
bűnj élj egyzékének
1.		tétele alatti 1 db. AMD típusú fekete színű üres géppisztolytár,
2.		tétele alatti 1 db. police feliratú bőrtok,
3.		tétele alatti 2. db. hatástalanított lőszer,
4.		tétele alatti 1 db. fényvisszaverő mellény,
5.		tétele alatti 1 db. műhímzett karjelzés,
7. és 8. tétele alatti 1 -1 db. átutalási megbízás bűnjeleket elkobozza.
Az ugyanezen bűnjeljegyzék
6.		tétele alatti 1 db. számla digitális fényképezőgépről,
9.		tétel alatti 2004. évi május hó 10 napján kelt megállapodás,
10.		tétele alatti biztosításról készült fénymásolat,
16. tétele alatt őrzött 11.719 Ft-ról készült számla,
bűnjelek lefoglalását megszünteti, és azokat Galambos Lajosné sértettnek kiadni rendeli.
Az ugyanezen bűnjeljegyzék 11. tétele alatt őrzött elismervény bűnjel lefoglalását
megszűnteti, és azt Schafferné Csák Éva sértettnek kiadni rendeli.
A fenti bűnjeljegyzék
12.		tétele alatt őrzött körözési tájékoztató,
13.		tétele alatt őrzött parancs,
14 - 15. tétele alatt őrzött számlák és bizonylatok lefoglalását megszünteti, és azokat
megsemmisíteni rendeli.
17. tétele alatt őrzött_125.817,, 139.431,136.585, 136.584 számú zálogjegyek, lefoglalását
megszűnteti, és azokat a BAV 22. számú Áruházának kiadni rendeli.
Az ugyanezen szám alatt nyilvántartott 133.002.033.003.138.430. számú zálogjegy bűnjelek
lefoglalását megszünteti, és azokat Galambos Lajosné sértettnek kiadni rendeli.
Az eljárás során összesen felmerült 433.550 / négyszázharminháromezer •• ötszázötven / Ft
bűnügyi költségből
Német Gábor I. r. vádlott külön 258.716 /kettőszázötvennyolcezer-hétszáztizenhat / Ft-ot,
4
Német Mihály Miklósné III. r. vádlott külön 26.250 / huszonhatezer-kettőszázötven / Ft-ot,
Német Gábor I.r. és Toporcsik János II. r. vádlott egyetemlegesen 45.120 / negyvenötezer-
százhúsz / Ft-ot kötelesek külön felhívásra megfizetni az államnak.
További 103.464 /százháromezer-négyszázhatvannégy / Ft bűnügyi költség az állam terhén
marad.
INDOKOLÁS :
Németh Gábor I. r. vádlott vállalkozónak és alkalmi munkásnak mondja magát, havi
jövedelmét 300.000 Ft.-ban jelölte meg.
A bíróság tényként azt állapította meg, hogy az I.r. vádlott őrizetbe vétele előtt
foglalkozásnélküli volt, megélhetését bűncselekmények elkövetéséből és szülei támogatásával
fedezte. Vagyontalan, nőtlen, eltartottja nincs, szakközépiskolát végzett, büntetve volt:
1. A Gödöllői Városi Bíróság 2001. évi január hó 15. napján jogerős B. 110/1999/17. számú
ítéletével lopás büntette miatt pénzbüntetésre ítélte.
A Pesti Központi Kerületi Bíróság előtt a - Budapesti V. és XIII. kerületi Ügyészség B.
4070/1999. számú vádirata alapján - 63 rb. csalás büntette és 6 rb. magánokirat-hamisítás
miatt van vele szemben folyamatban büntetőeljárás.
Toporcsik János Il.r. vádlott szigetelőként áll alkalmazásban, havi 80.000 Ft-ot keres.
Általános iskolát végzett, nőtlen, eltartottja nincs, vagyontalan, büntetve volt:
1.		A Debreceni Városi Bírósági 995. évi október hó 7. napján jogerős 39. Fk., 2995/1994/4.
számú ítéletével segítségnyújtás elmulasztásának büntette miatt próbára bocsátotta.
2.		A Budai Központi Kerületi Bíróság 1998. évi november hó 5. napján jogerős 8. B. XI.
1790/1998/1. számú határozatával lopás vétsége miatt pénzbüntetést szabott ki vele
szemben.
3.		A Pesti Központi Kerületi Bíróság 1999. évi január hó 5. napján jogerős 7. Fk.
30.890/1995/20. számú ítéletével lopás bűntette és más bűncselekmény miatt
pénzbüntetésre ítélte.
4.		A 3. pontban írt bíróság 2000. évi november hó 23. napján jogerős 3. Fk. 30.953/1997/10.
számú ítéletével vagyon elleni bűncselekmények miatt közérdekű-munka büntetésre ítélte.
5.		Ugyanezen bíróság 2002. évi június hó 6. napján jogerős 10. Fk. 31.129/1997/81. számú
ítéletével vagyon elleni bűncselekmények miatt pénzbüntetésre ítélte.
6.		A Budai Központi Kerületi Bíróság 2002. évi október hó 28.napján jogerős 4. B. XI.
1691/2000/62. számú ítéletével - vagyon elleni bűncselekmények miatt - 3 évi
börtönbüntetésre és 4 évi közügyektől eltiltásra ítélte.
5
A Il.r. vádlott e büntetéséből 2003. évi április hó 4. napján szabadult, azt 2003. évi
augusztus hó 6. napján töltötte volna ki teljesen, a feltételes szabadság 2004. évi április hó 3.
napján telt volna le.
Németh Mihályné Huttván Zsuzsanna III. r. vádlott ápolónő az Uzsoki Kórház
alkalmazásában 90.000 Ft keresete van, amelyet családi tartozások miatti levonások
terhelnek.
A IlI.r. vádlott az általános iskola VIII. osztályát végezte, vagyona, eltartottja nincs, büntetve
nem volt.
I.
B. XI. 586 / 2004. számú bűnügy:
A Budapesti XI. és XXII. kerületi Ügyészség B. 61/2004. számú vádiratában Német Gábor I.
r. vádlottat sikkasztás bűntettével vádolta.
A tárgyaláson jelen volt ügyész a vádat annyiban módosította, hogy a cselekményt az I.r.
vádlott üzletszerűen követte el.
Tényállás:
2003. évi január hónapban Német Gábor I.r. vádlott azzal az ígérettel, hogy megjavíttatja,
megkapta Philipp Réka 1.600.000 Ft értékű GVW 456 frsz-ú Opel Corsa típusú gépkocsiját.
Németh Gábor - a tulajdonos tudta, és erre vonatkozó engedélye nélkül - a járművet 2003.
évi február hó 17. napján kelt szerződéssel biztosítékul adta Buchleitner Gábornak, mert tőle
1.300.000 Ft - ot kért kölcsön meghatározott időre.
Az I. r. vádlott olyan - az eladó által már aláírt - adásvételi okiratot adott át a kölcsönadónak
az adásvételhez, amelyen a gépkocsi tulajdonosának aláírása ismeretlen személy kezétől
származott.
A megállapodás szerint, ha az I. r. vádlott a szerződésben megjelölt időre, 2003. évi március
hó 20. napjáig a kölcsönkért összeget nem fizeti vissza, a gépkocsi Buchleitner Gábor
tulajdonába megy át.
Az I. r. vádlott a pénzt határidőre nem fizette vissza, ezért Buchleitner Gábor a járművet a
saját nevére íratta át.
A nyomozás során a gépkocsit lefoglalták, és azt Philipp Rékának visszaszolgáltatták.
A vádlott azzal a magatartásával, hogy az 1.600.000 Ft értékű gépkocsival sajátjaként
rendelkezett, a sértettnek a fenti összegű kárt okozta, amely azonban a nyomozás során
megtérült.
Bizonyítékok és értékelésük:
6
Németh Gábor I. r. vádlott e cselekményben bűnösnek érezte magát / 12. sorszámú jkv. 3.
oldala /.
Előadta, hogy valóban megterhelte a neki javításra átadott gépkocsit, amelynek kulcsát,
forgalmi engedélyét és törzskönyvét is átadta a járművel együtt Buchleitner Gábornak.
Amikor a sértettnek- többszöri érdeklődésére - megmutatta hogy járműve melyik udvarban
áll, akkor sem tájékoztatta arról, hogy a kocsit nem javításra, hanem biztosítékul adta oda.
A vallomásában foglaltakat alátámasztotta Philipp Ferencné feljelentése, Philipp Réka,
Buchleitner Gábor, Buchleitner Balázs, Albecker Gábor tanúk nyomozati és tárgyalási
vallomása.
II.
B. XII. 1419/2004. számú bűnügy:
A Budapesti I. és XII. kerületi Ügyészség B. XII. 4395/2003. számú vádiratában Német
Gábort - Bakonyi István és felesége bútorainak értékesítése miatt - sikkasztás vétségével
vádolta.
A tárgyaláson jelen volt ügyész a cselekményt üzletszerűen elkövetettként minősítette.
Tényállás:
2003. évi április hó 9. napján Németh Gábor I. r. vádlott maga és szülei számára bérbe vette
Bakonyi István és felesége tulajdonában levő Budapest XII. Zsolna u. 28/ A II.8.szám alatti
bútorozott lakást.
Az I. r. vádlott - anélkül, hogy erre engedélyt kért, vagy kapott volna - még e napon
el szállíttatta a lakásból a tulajdonosok 195.000 Ft értékű bútorát, valamint háztartási gépét, és
azokat ismeretlen személynek értékesítette.
A sértettek kára nem térült meg.
Bizonyítékok és értékelésük:
A vádlott bűnösségét nem vitatta II 12. sorszámú jkv. 3-4. oldala /. Mind nyomozati
vallomásában, mind a tárgyaláson beismerte, hogy a sértettek vagyontárgyait értékesítette.
Bakonyi István és Bakonyi Istvánné feljelentésükkel és nyomozati vallomásukkal egyezően
adták elő, hogy a vádlott - általuk a szakértői véleményben megállapítottnál nagyobb
értékűnek tartott - bútoraikat elszállította az általuk bérbe adott lakásból, azokat később sem
kapták vissza, káruk nem térült meg.
Kérték káruk és kamata megtérítésére kötelezni a vádlottat.
7
A bíróság a tényállást a vádlott és a sértettek egyező előadása, az értékesítés tényét pedig a
vádlott beismerése alapján, míg az okozott kár összegét a szakértői véleményben foglaltak
szerint állapította meg.
Ennek indoka az, hogy mind a vádlott, mind a sértettek egyezően nyilatkoztak abban, hogy a
bútor használt volt, és mert a sértetteket szubjektív érzéseik befolyásolhatták vagyontárgyaik
értéke meghatározásában.
A bíróság - e körben kialakított - álláspontját befolyásolta az is, hogy a sértettek nyilatkozatuk
végén elfogadták a szakértő által megállapított kár összegét.
III.
B.XXII. 367/2005. számú bűnügy:
A Budapesti XI. és XXII. kerületi Ügyészség B. XXII. 951/2004. számú vádiratában
Német Gábort
2		rb. jelentős kárt okozó, üzletszerűen elkövetett csalás bűntettével,
5 rb. nagyobb kárt okozó, üzletszerűen - részben folytatólagosan elkövetett - csalás
bűntettével,
3		rb. csalás bűntettével,
nagyobb értékre, üzletszerűen elkövetett lopás bűntettével,
lopás bűntettével,
felbujtóként elkövetett közokirat-hamisítás bűntettével,
Toporcsik János II. r. vádlottat csalás bűntettével, közokirat - hamisítás bűntettével
és orgazdaság bűntettével,
míg Németh Mihályné III. r. vádlottat jelentős kárt okozó csalás bűntettével és csalás
bűntettével vádolta.
Tényállás:
1.
2002. évi szeptember hónapban Német Gábor I.r. és édesanyja, Német Mihály
Miklósné Huttyán Zsuzsanna IlI.r. vádlott banki segítséggel lízingelt gépkocsit
vásároltak
Német Gábor I. r. vádlott saját nevére nem vásárolhatott, mert keresete, jövedelme
nem volt.
Mindkét vádlott tudta, hogy a jelentős összegű havi lízingdíjat, biztosítást, és a
gépkocsi üzemben tartásának további költségeit nem fedezi a jövedelmük.
A vádlottak ebben az időben - korábbi tartozás miatt elvesztették Domony
községben volt lakóházukat - albérletben laktak.
Az I. r. vádlott előzetes letartóztatásából / Pesti Központi Bíróság előtt folyamatban levő
eljárásban /, szabadulva, lakhelyelhagyási tilalom alatt állt, ebben az időben nem
dolgozott, jövedelme nem volt.
A szülők keresetét a korábban felvett nagy összegű tartozás terhelte,
8
amelynek törlesztése miatt keresetük - megmaradt része - az albérleti díjra és
megélhetésükre sem volt elegendő.
Korábban az I.r. vádlott és családja 3.000.000 Ft.- hitelt vett fel, és minthogy az I.r. vádlott
kereső foglalkozást nem folytatott, szülei keresete megélhetőségüket, létfenntartásukat sem
fedezte, így tudatában volt mindkét vádlott annak, hogy a magas lízingdíjakat,
biztosításokat, a gépkocsi üzemben tartását fedezni nincs módjuk.
A PostaBank Leasing Rt 2002. évi szeptember hó 9. napján 2.211.300 Ft kölcsönt
nyújtott Német Mihály Miklósné részére az IHF -128 írsz- ú gépkocsi megvásárlásához.
A családból - meg nem állapítható személy - a havi 58.619 Ft részletből csupán az elsőt -
2002. évi október hónap helyett, 2002. december hónapban - fizette meg.
A gépkocsit - amelyen a hitelt nyújtó banknak vételi joga volt - az I. r. vádlott
Járóka Mihálynak adta egy kölcsön biztosítékául, és annak további sorsa ismeretlen.
A Postabank Rt tőke - és emelkedő kamat kára nem térült meg.
2.
2002. évi szeptember hó 11. napján - két nappal az előző pontban írt gépkocsi
lízingszerződésének megkötése után - az I.r. vádlott kezdeményezésére - Németh Mihály
Miklósné III. r. vádlott szerződést kötött a Merkantil Cár Rt-vei is, amelynek alapján a FFH-
262 frsz-ú Opel Omega típusú személygépkocsi megvásárlásához 1.280.000 Ft hitelt kapott.
A gépkocsival kapcsolatos részletfizetési kötelezettségnek Németh Gábor I. és Németh
Mihály Miklósné III. r. vádlott nem tettek eleget, erre már a hitel felvételének időpontjában
is ismert körülményeik miatt lehetőségük sem volt.
Csupán 2003. évi október hó 6. napján 4.127 Ft-ot fizettek a vásárlástól esedékes havi 35.739
Ft helyett.
A gépkocsit - amely a hitel fedezetéül szolgált - Német Gábor I.r. vádlott Járóka Mihálynak
adta a tőle felvett készpénz biztosítékául, annak további sorsa ismeretlen.
Az I. és Ill.r. vádlottak megtévesztették a hitelező cégeket anyagi helyzetük, és a visszafizetés
lehetőségei tekintetében, és e megtévesztéssel összefüggésben kárt okoztak.
A Mercantil Cár Rt. 1.280.000 Ft tőke - és emelkedő kamat kára nem térült meg.
3.		2003. évi július hónapban Német Gábor I.r. vádlott javítás ígéretével átvette a nála
gépkocsi vezetői feladatot ellátó Lénárd Csaba sértett 1.600.000 t.- értékű gépkocsiját.
Az I.r. vádlottnak nem állt szándékában a járművet megjavítani, azt az átvétel után
Toporcsik János II. r. vádlottnak adta azzal a megbízással, hogy készítsen hamis
adásvételi szerződést, és a járművet adja el.
A Il.r. vádlott ismerte az I.r. vádlott és Lénárd Csaba közötti munkakapcsolatot,
és abból a körülményből, hogy a gépkocsit neki kellett elvinnie Járóka Mihályhoz,
mialatt vádlottársa az ő lakásában várakozott, valamint abból a tényből, hogy a
9
szerződésen az eladó nevét ő hamisította alá, tudta, hogy a cselekmény Lénárd
Csaba megtévesztésével történik.
Toporcsik János ILr. vádlott a gépkocsit és annak iratait átvette, az adásvételi
szerződésen aláírta eladóként Lénárd Csaba nevét, és a járművet Járóka Mihálynak
értékesítette 800.000Ft -ért. A hamis magánokirat felhasználásával, a tulajdonos
szándékával ellentétes adásvétellel hamis adatok kerültek a gépjármű-nyilvántartás
adatai közé.
A tulajdonos feljelentése után a járművet lefoglalták, és azt Lénárd Csabának
visszaadták, így kára megtérült.
4.
2003.		évi szeptember hónaptól a Német Gábor I.r. vádlott Dósáné Gondon Irén Budapest
XXII. Borz utca 8. szám alatti házát bérelte.
2004.		évi január hó 8. napján történt elköltözéséig, eltulajdonította a sértett 480.000 Ft
értékű bútorát és egyéb vagyontárgyát.
A sértett kárát nem térítette meg.
5.
2003. évi szeptember és december hónap között Németh Gábor I. r. vádlott több részletben
5.400.000 Ft-ot kért és kapott kölcsön Schaffer Sándortól és feleségtől.
Ugyanebben az időben megállapodott a sértettel abban, hogy 250.000 Ft-ért megvásárolja
annak útbontó gépét, 200.000 Ft -ért pedig ütve fúrógépét.
A vádlott a két vagyontárgyat elszállította, ellenértékűket és a kölcsön összegét azonban nem
fizette vissza.
A gépek egyike elszállításában részt vett Toporcsik János II. r. vádlott is, de nem volt arról
tudomása, hogy vádlottársa azt a tulajdonos kérésétől eltérő összegért értékesíti, és a
vételárral majd nem számol el Schaffer Sándornak.
Az I. r. vádlottnak már a kölcsönkérés időpontjában sem volt reális lehetősége arra, hogy a
fenti összesen 5.400.000 Ft ot megfizeti Schaffer Sándornak és feleségének.
A vádlottnak a két gép átvételekor már az volt a célja, hogy azokat értékesíti, és a kapott
vételárat saját céljaira használja.
A sértett 5.850.000 Ft kára nem térült meg.
6.		Német Gábor I.r. vádlott 2003. október hónapban 900.000 Ft-ot kért kölcsön Márton
Miklóstól azzal ígérettel, hogy azt rövid időben belül visszafizeti.
Német Gábor I.r. vádlottnak nem volt arra reális lehetősége, hogy a kölcsönt
visszafizesse. Abból a sértett többszöri kérésére csupán 200.000 Ft-ot térített meg.
A sértett megtévesztésével okozott kár összege 700.000 Ft.
7.		2003. december hónapban Német Gábor I. r. vádlott a Borz utcai lakásban együtt élt
10
Riedl Renátával.
Megélhetésüket a vádlott fedezte kölcsönökből, amelyről a sértett nem tudott. Az I.r.
vádlott ebben az időben 80.000 Ft-ot kért Riedl Renátától, amelyet közös
kiadásaikra fordított.
8.		Német Gábor I.r. vádlott 2004. február hónapban Galambos Lajosné Budapest XIY.
Rózsa u. 50. szám alatti családi házban albérlőként lakott.
Az I. r. vádlott Galambosnénak azt állította, hogy rendőrként dolgozik, erre utaló
tárgyakat, és ruhát mutatott Galambosnénak, és ezzel megnyerte a sértett bizalmát.
Ezután Galambosné sértettet további valótlan állításokkal megtévesztve
megkárosította:
A.
a /. 2004. évi március hó 30. napján azt kérte a sértettől, hogy meglevő 1.000.000 Ft
készpénze mellé adjon még 100. 000 Ft-ot, hogy azt ismerősének kölcsönadja.
Valótlanul azt állította, hogy a kölcsönkérő kedvező kamatot számít fel, amelynek
teljes összegét az vádlott átengedi Galambosnénak, ha ad 100.000 Ft-ot.
A sértett elhitte ezt, és átadott a vádlottnak 100.000 Ft-ot.
Német Gábor I. r. vádlottnak nem volt pénze, kölcsönadni nem akart, csupán
Galambosné megtévesztésével pénzhez akart jutni.
A sértett kára nem térült meg.
b /. 2004. évi április hónapban Német Gábor I.r. vádlott azt állította Galambosnénak,
hogy használt rendőrségi gépkocsikat tud szerezni kedvező áron.
Rábeszélte Galambosnét, hogy vásároljanak két gépkocsit, amelyik közül egyik
kettőjük közös tulajdona lesz, a másik pedig Galambosné saját gépkocsija.
A sértett 345.000 Ft -ot, majd letartóztatása napján további 20.000 Ft-ot adott
gépkocsira az I. r.vádlottnak, aki a pénzt saját céljaira fordította.
A sértett kárát nem térítette meg.
c /. Ugyanebben az időben az I. r. vádlott rábeszélésére Galambosné 12.900 Ft-ot fizetett ki
hímzett rendőrségi embléma készítésére.
A sértett kárát nem térítette meg.
d /. Ugyanebben az időben Német Gábor I.r. vádlott - hivatalos használatra
hivatkozással, rövid időre - elkérte a sértett 29.900 Ft értékű fényképezőgépét,
amit a megtévesztett sértett átadott neki. A vádlottnak már a készülék elkérésekor
sem állt szándékában azt visszaadni a sértettnek. A fényképezőgépet értékesítette,
a kapott pénzt saját céljaira fordította.
A sértett kárát nem térítette meg.
e /. Ugyanebben az időben Német Gábor I.r. vádlott - azon valótlan állítással,
11
hogy rendőrségi munkájához szükséges a készülék - rábeszélte
Galambos Lajosné sértettet egy 89.900 Ft-értékű videokamera megvásárlására.
Az I.r. vádlott a megkapott készüléket értékesítette, a vételárat felélte.
A sértett kárát nem térítette meg.
f /. Ugyanebben az időben az I. r. vádlott felajánlotta, Galambosnénak, hogy
kb. 100 - 150.000 Ft értékű számítógépét megjavíttatja.
Az I. r. vádlottnak nem állt szándékában a gépet megjavíttatni, azt átvette, és a
saját érdekében ismeretlen módon felhasználta.
A sértett kára nem térült meg.
Német Gábor I.r. vádlott a fenti cselekményeivel összesen 697.700 -747.900 Ft közötti
összegű kárt okozott a megtévesztett sértettnek, amely kár nem térült meg.
B.
Az alatt az idő alatt, amíg Német Gábor I.r. vádlott Galambos Lajosnénál lakott,
annak lakrészéből eltulajdonította a sértett kb. 150.000 Ft értékű
ékszereit, és azokat a BÁV Bizományi Kereskedőház és Záloghitel Rt Sugár
Üzletközpont 22. számú zálogfiókjában /1148 Budapest XIV. kér. Örs vezér tér
24. alatt / 133.002, 133.003,és 139.430 számú zálogjegyeken értékesítette.
A fenti zálogjegyeket lefoglalták.
9.		Amíg az I. r. vádlott Galambos Lajosnénál lakott, megismerkedett a sértett testvérével,
Venczlik Györggyel.
Vele is elhitette, hogy kedvező áron vásárolhat rendőrségi használt személygépkocsit,
és erre hivatkozással, 350.000 Ft-ot kapott Venczlik György édesanyjától, aki fia helyett
megelőlegezte a vételárat.
A vádlott gépkocsival kapcsolatban további 20.000 Ft ot kért és kapott Venczlik György
sértettől.
Német Gábor I. r. vádlottnak nem volt lehetősége senkit kedvezményesen gépkocsihoz
juttatni, a sértett 370.000 Ft kára sem térült meg.
10.		Ugyanebben az időben Német Gábor I.r. valótlanul azt állította Galambos Péternek,
Galambos Lajosné fiának, hogy - ismerősén keresztül, kedvező feltételekkel - tud
részére telefonkészüléket vásárolni.
A sértett átadott az I.r. vádlottnak 70.000 Ft-ot, amelyet a vádlott saját céljaira
fordított.
Német Gábor I.r. vádlottnak már pénz átvétele idején sem volt szándéka azt az ígért
célra fordítani.
12
A sértett kárát nem térítette meg.
Galambos Péter sértett kérte kára megfizetésére kötelezni az I.r. vádlottat. Kamatot nem
kért.
11.		Amíg az I. r. vádlott Galambosnénál lakott, rövid időre elkérte albérlőtársa,
Hartdégen Róbert Pál Philips típusú CD lejátszó készülékét arra hivatkozással, hogy
édesanyja tanfolyamra jár, és azt tanuláshoz használja. A sértett átadta azt a
vádlottnak, aki azt saját céljaira ismeretlen módon felhasználta.
A vádlott édesanyja nem használta a készüléket, az I.r. vádlott megtévesztette a sértettet,
és már a készülék átvételekor az volt a szándéka, hogy azt nem adja vissza.
A sértett kára nem térült meg.
Német Gábor I.r. vádlott a I-II-III. pontban írt vagyon elleni cselekményeit rendszeres
haszonszerzés érdekében követte el, és azokból biztosította megélhetését.
A III. pontban írt cselekmények bizonyítéka is azok értékelése:
Az 1. pont tekintetében a bíróság a vádlottak anyagi helyzetét Németh Mihály Miklósné
nyomozati vallomására alapította /615, 619. oldal /.
E vádlott vallotta azt is, hogy 2002. nyarán már nem volt lehetőségük a domonyi lakásukban
tartózkodni, albérletbe szorultak /617 oldal /.
Az e pontban írt tényállást a bíróság a Posta Bank Leasing Rt feljelentésére / nyom, ir. 2. kötet
537 oldal / alapította, és a sértett okiratai alapján fogadta el tényként, hogy a 2002. évi október
hónap elején esedékes első részletet csupán 2002. évi december hónapban fizették meg, ezt
követően az I. r. vádlott többször ígérte a hitelezőnek, azonban nem jelent meg a bankban,
tartozását nem fizette meg.
A bíróság nem fogadta el az I.r. vádlott azon állítását, hogy ebben az időben vállalkozási
tevékenységet folytatott, mert erre vonatkozó semmiféle adatot, személyt nem jelölt meg /
nyom. ir. 3. kötet 741. oldal és 12. sorszámú tárgyalási jegyzőkönyv 8. oldala /, és ilyet azok
a tanúk sem igazoltak, akik a vádlottal nap, mint nap találkoztak, pl. Riedl Renáta, Galambos
Lajosné.
A 2. pontban írt bűncselekmény tekintetében az I.r. vádlott a nyomozás során beismerő
vallomást tett / nyom. ir. 3. kötet 937. oldal /, a tárgyaláson ugyan e pontban bűnösnek érezte
13
magát, de csak abban ismerte el a felelősségét, hogy a bank tulajdonát képező gépkocsit más
személynek adta át.
A vádlott a Mercantil Bank kárigényét nem vitatta, és azt sem, tagadta, hogy ebben az időben
nem dolgozott.
Azon körülmények alapján, hogy azonos időben történt a két gépkocsi lízingelése, az I. és
IlI.r. vádlottak anyagi körülményeiben a két gépkocsi megvásárlása után nem történt olyan
lényeges változás, ami megakadályozta volna a hitelek törlesztését. A bíróság tényként azt
állapította meg, hogy a visszafizetés reális feltételei a lízingszerződések aláírásának
időpontjában hiányoztak.
Jól mutatja az I.r. vádlott anyagi helyzetét, hogy az általa albérletbe vett lakások tulajdonosait
is megkárosította vagyontárgyaik eladásával / tényállás II, 4,8/B,ll pontjai /, az albérleti és
közüzemi díjakat nem fizette.
E körülmények alapján a bíróság ténybeli következtetéssel állapította meg, hogy a
vádlottaknak már a vásárláskor sem állt szándékban az évekig tartó vételár részleteket fizetni.
A IlI.r. vádlott közelről ismerte fia életvitelét, ismerte az ő, és férje fizetését terhelő
kiadásokat, így neki is tudomása volt arról, hogy a gépkocsik részleteit és üzemben tartásának
költségeit nem tudják reálisan vállalni, azaz ő és fia megtévesztették a két lízingcéget, és
nekik kárt okoztak.
A bíróság a 2. pontban írt cselekményt bizonyítottnak látta a fenti bizonyítékok és a Mercantil
Cár Rt feljelentése / nyom. ir. 2. kötet 507. oldal /, a fizetési kimutatás / 509 oldal /adatai
alapján.
Az 1. és 2. pontban írt cselekmények tekintetében az I.r. vádlott beismerte, hogy mindkét
lízingelt járművet jóval értékén alul - Járókának adta biztosítékul.
A 3. pontban írt bűncselekmény elkövetését tagadta az I. r. vádlott mind a nyomozás során,
mind a tárgyaláson. Azt állította, hogy a gépkocsit javítás végett vette át, azt Toporcsik
Jánosnak adta tovább azzal a megbízással, hogy javíttassa meg / nyom.i.r 889. oldal / Nem
adott neki megbízást a jármű értékesítésére, arról nem is tudott.
Toporcsik János II. r. vádlott viszont azt állította, hogy a gépkocsit az I. r. vádlottól kapta
azzal a tájékoztatással, hogy a jármű az ő tulajdona, és megbízta annak értékesítésével.
Eredménytelen maradt a szembesítés a két vádlott között.
Az I.r. vádlott nyomozati vallomása azonban - amit a tárgyaláson fenntartott / 12. sorszámú
jkv. 6. oldal / - ellentmondásos volt abban, hogy ha őt semmiféle felelősség nem terhelte
Lénárd Csaba gépkocsijának értékesítéséért, akkor miért tőle kérte annak vételárát
Járóka Mihály, és Lénárd Csaba is, és ő miért anyagi nehézségeire hivatkozva hárította el
ezeket az igényeket / 889. oldal /.
Logikátlan az a védekezése is, hogy ha nem ő értékesítette a gépkocsit, akkor a vele szoros
baráti viszonyban álló Toporcsik Jánostól miért fogadta el azt a választ:" A Jani azt mondta,
őt nem érdekli a dolog, oldjam meg én a dolgot" / 889.oldal /.
14
Ugyancsak logikátlan a saját védekezéséhez képest a nyom. ir. 3. kötet 933. oldalán rögzített
előadása, miszerint amikor már tudomást szerzett arról, hogy a rendőrség Járókánál lefoglalta
az oda értékesített gépkocsit „Én még akkor nem hívtam a Toporcsikot „....Nem rendeztem
Toporcsikkal a dolgokat, beletörődtem. Próbáltam helyrehozni azt a hibát, hogy a Jani eladta
az autót. "/ 933. oldal /
A bíróság az I. r. vádlott ellentmondásos védekezését nem fogadta el, a tényállást Toporcsik
János II. r. vádlott vallomására, Lénárd Csaba feljelentésére és vallomásaira, Járóka Mihály
vallomásaira ténybeli következtetésre, és a vonatkozó okiratokra / lefoglalás és annak
megszüntetése / alapította.
Toporcsik János előadását erősíti az a tény is, hogy amíg ő a gépkocsit bemutatta, majd átadta
Járókának, az I. r. vádlott az ő lakásában várakozott.
Ebből is nyilvánvaló volt a ILr. vádlott számára, hogy nem a saját tulajdonát adta át az I.r.
vádlott neki, hiszen akkor saját maga is intézhette volna az adásvételt. A II. r. vádlott pedig a
kapott iratok alapján megkereshette volna a gépkocsi okiratok szerinti tulajdonosát is,
leellenőrizendő az általa is ismert életvitelű Német Gábor I.r. vádlott állítását.
A bíróság Német Gábor I.r. és Toporcsik János ILr. vádlottak közötti viszonyra elfogadta az e
tekintetben érdektelen Járóka Mihály tanú vallomását, és ennek alapján állapította meg, hogy
az I. r. vádlott volt az irányító, a meghatározó személy kettőjük viszonyában, Toporcsik ILr.
vádlott pedig végrehajtotta az I. r vádlott utasításait.
A bíróság az írásszakértői vélemény és Toporcsik János ILr. vádlottnak ezt határozottan nem
tagadó tárgyalási vallomása alapján állapította meg, hogy az adásvételi szerződésen Lénárd
Csaba nevét a II. r. vádlott hamisította. Minthogy az egész értékesítés az I.r. vádlott
kezdeményezésére és érdekében történt, a bíróság ténybeli következtetéssel állapította meg
azt, hogy mind az értékesítés, mind az okirat-hamisítási cselekmény felbujtója az I. r. vádlott
volt.
A 4. pontban írt cselekménnyel kapcsolatban az I.r. vádlott a nyomozás során / 899. oldal /
előbb tagadta a felelősségét, majd azt elismerte / 919. oldal /, de vitatta egyes vagyontárgyak
eltulajdonítását, és a vádban írt értéket.
A tárgyaláson azonban sem a lopás tényét, sem annak a vádiratban megjelölt összegét nem
vitatta / 12. sorszámú jkv. 7. oldal /.
A cselekmény elkövetését az I. r. vádlott beismerő vallomásán kívül bizonyította a sértett
feljelentése / nyom. ir. 1 kötet 67. oldal /, valamint 77. lapszám alatt kézzel írt lista.
Az 5. pontban írt bűncselekmény elkövetését 5.4 millió Ft-ra az I.r. vádlott a nyomozás során
nem vitatta / 899. oldal /.
Azt is beismerte a nyomozás során / 921. oldal / hogy havi 250.000 Ft-os fizetést és
üzemanyag-térítést ígért a sértettnek, amikor alkalmazta, ezzel elhitette magáról, hogy
megfelelő anyagi körülmények között él a nagy összegű kölcsön felvételéhez, és annak
visszatérítéséhez.
15
Nem tagadta az I.r. vádlott azt sem, hogy valótlan indokokkal kért kölcsön különböző
összeget a sértettől. A nyomozás során csupán a második alkalommal kölcsönkért összeg
tekintetében volt eltérés a vádlott vallomása és sértett feljelentése között, mert az I.r. vádlott
ekkor nem 3, hanem csupán 2 millió Ft átvételét ismerte el.
A vádlott azonban nem tudta feloldani a saját vallomása közötti ellentétet abban, hogy
korábban 5.400.000 Ft átvételét ismerte el, később / nyom. ir.931. oldal / 5.200. 000 Ft-ról
beszél /, az általa részletesen előadott összegek, azonban csak 4.400.000 Ft-ot tesznek ki.
A bíróság az I.r. vádlott ellentmondásos vallomását ezért kirekesztette az elfogadott
bizonyítékok közül, és a sértett, valamint házastársa következetes, egybehangzó feljelentése,
nyomozati és tárgyalási vallomására alapította tényállást.
Az 5. pontban írt bűncselekmény elkövetését bizonyította még a 162-35/2004. bü. számú
nyomozati iratok 3. kötetének 677. oldalán levő rendőri jelentés, fizetési megállapodás / 111-
113. oldal/.
Az I. r. vádlott a nyomozás során, és a tárgyaláson sem tudott reális feltételekről beszámolni,
amiből a Shafferéktől kölcsönkért jelentős összeget törleszteni tudta volna / nyom. ir. 927.
oldal, 12. sorszámú jkv. 7. oldal /.
A nyomozás során egyetlen kertépítési munka elvégzésről adott számot 2003. évi szeptember,
vagy október hónapban, amiért 170.000 Ft-ot kapott.
„ Konkrét kintlévőségem nem volt... más munkát nem végeztem." / nyom. ir. 925. oldal /.
A nyomozás során beismerte, hogy a sértett vételre vonatkozó ajánlatát elfogadta, így vette át
a két gépet, és a megjelölt 450.000 Ft-os vételárat / nyom. i.r 899 oldal / is tudomásul vette.
Azt állította, hogy a gépeket Toporcsik Jánosnak adta értékesítésre, majd átvette tőle a 50.000
Ft-os vételárat, azzal a magyarázattal, hogy ennyiért sikerült azokat eladni.
Azt állította, hogy azért nem tudta visszafizetni a tartozását, mert nem tudta felvenni
Schafferrel a kapcsolatot.
Későbbi nyomozati vallomásában pedig azt vallotta / nyom. ir. 925. oldal /, hogy az egyik
gépet Toporcsik János, a másikat pedig ő értékesítette jóval a tényleges értéken alul, de nem
vitatta, hogy a kapott vételárral nem számolt el a sértett felé.
Az I. r. vádlott életvitele, a vele kapcsolatba került személyek sorozatos megtévesztése,
félrevezetése, rendszeres megkárosítása alapján a bíróság ténybeli következtetéssel állapította
meg, hogy az I.r. vádlottnak már a két szerszám elvitelekor az volt a szándéka , hogy azokat
értékesíti, és a kapott pénzt pedig feléli.
Amikor erre lehetősége volt / pl. I. tényállásban, III/3. pontban és a jelen esetben / Toporcsik
Jánosra hárította a felelősségét saját cselekményeiért.
Németh Gábor I.r. és Toporcsik János II. r. vádlottak közötti szoros viszonyt bizonyította a
nyom. ir. 3. kötet 679-683. oldalon levő rendőri jelentés, az I.r. vádlottnak a nyomozati iratok
903. és 905. oldalán levő vallomása.
Nem volt azonban arra bizonyíték, hogy Toporcsik János Il.r. vádlott tudta, hogy az
értékesítésre átvett gép hogyan került az I. r. vádlotthoz. A vádlottak vallomása erre nem
tartalmazott adatot, és - értelemszerűen - más személy sem szolgáltatott erre bizonyítékot
16
A 6. pontban írt - Márton Miklós sérelmére elkövetett - cselekmény tekintetében az I.r.
vádlott tagadta a bűnösségét. Azt beismerte, hogy 900.000 Ft-ot kölcsönkért a sértettől,
azt állította azt „beforgatta „ / nyom. ir. 901.oldal /. Azt vallotta, hogy határozatlan időre
kérte és kapta a pénzt, amikor erre lehetősége lesz, azt megtéríti.
Családja és saját anyagi helyzetére vonatkozóan annyit beismert, hogy az összes albérletüket
azért hagyták el, mert a költségeket fizetni nem tudták.
Mivel az I.r. vádlott semmiféle hasznot eredményező tevékenységet ebben az időben nem
végzett, a bíróság azt állapította meg, hogy már a kölcsönkéréskor sem voltak meg a
visszafizetés feltételei.
Bizonyította a cselekmény elkövetését Márton Miklós tanú vallomása / nyom ir. 135 -143.
oldal / és 17. sorszámú tárgyalási jkv. 10. oldalán levő vallomása.
A 7. pont alatti cselekmény tekintetében mind az I. r. vádlott, mind a sértett egyezően adta
elő, hogy a kölcsönkérés idején egy lakásban éltek, és a vádlott sem vitatta, hogy 2003.
december hónapban a sértettől kért 80.000 Ft-ot.
Miután a sértett és az I.r. vádlott együtt éltek, sértett előtt a vádlott vállalta a közös lakás
költségeit, Riedl Renáta nem érezte sértettnek magát, ezért a bíróság nem állapította meg,
hogy Német Gábor I.r. vádlott kárt okozott a sértettnek.
8/a.
Német Gábor I. r. vádlott beismerte, hogy úgy csalt ki 100.000 Ft-ot Galambos Lajosnétól,
hogy azt állította, csak ennyi hiányzik ahhoz, hogy kölcsönadjon 1.100.000 Ft-ot
ismerősének. Galambosné ezt elhitte, és átadta a 100.000 F-t, amelyet a saját
céljaira fordított / 12. sorsuámú jkv. 9 . oldal /.
Ugyanígy nyilatkozott Galambos Lajosné mind a nyomozás során / 161. oldal /, mind a
tárgyaláson /17. számú jkv. 13. oldal/.
8/b.
Az I. r. vádlott a nyomozás során /9o9. oldal / beismerte, hogy pénzszerzési céllal állította
valótlanul, hogy mérsékelt áron tudja gépkocsihoz juttatni Galambosnét. Ezt a tárgyaláson
tagadta /12. sorszámú jkv. 9.oldal /.
A bíróság az e pontban írt tényállást a sértett nyomozati és azzal egybehangzó tárgyalási
vallomása, valamint az I. r. vádlott nyomozati vallomása alapján állapította meg.
Galambos Lajosné a sérelmére elkövetett cselekményeket mind a nyomozás során, mind a
tárgyaláson egyezően adta elő, a bíróságnak nem volt oka kételkedni igazmondásában, míg az
I.r. vádlottat a bíróság nem találta szavahihetőnek.
17
8/c.
Az I.r. vádlott tagadásával szemben a bíróság a sértett és tárgyalási vallomása alapján
állapította meg, hogy a vádlott a hímzés kifizetése tekintetében is megtévesztette a sértettet,
és neki kárt okozott.
Az I.r. vádlottal szemben a sértett igazmondása nem volt kétséges, és Galambosnénak oka
sem volt - a jelentősebb károk mellett - ezzel a ténnyel valótlanul terhelni Német Gábort.
8/d-e/.
Német Gábor I. r. vádlott mind a nyomozás során, mind a tárgyaláson a sértettel egyezően
ténybeli beismerő vallomást tett e cselekmények tekintetében.
8/f.
Tagadta az I.r. vádlott, hogy sértett számítógépét elsajátította.
A bíróság e tekintetben is a sértett következetes vallomásaira alapította a tényállást.
8/B.
Nem vitatta az I.r. vádlott, hogy eltulajdonította Galambosné ékszereit, és az eltulajdonítás
napján más ékszerekkel együtt zálogba adta, a kapott pénzt pedig felélte /909 oldal /.
A cselekmény elkövetését bizonyítja még, hogy Galambosné felismerte saját ékszereit,
valamint bizonyítékként figyelembe vette a bíróság a lefoglalt zálogjegyeket is.
A 9. és 10. pontban írt cselekmények elkövetését a az I.r. vádlott beismerte, ezt támasztotta
alá Venczlik György és Galambos Péter sértettek vallomása.
A tényállás 11. pontjában írt cselekmény elkövetését az I.r. vádlott tagadta, azt azonban
egyezően adta elő a sértettel, hogy elkérte édesanyja számára a készüléket.
A bíróság a vádlott előadása alapján állapította meg, hogy az I. r. vádlott valótlan indokra
hivatkozott, hiszen édesanyjának a készülékre szüksége nem volt, és az előző pontokban írt -
hasonló - cselekményei alapján ténybeli következtetéssel fogadta el, hogy Német Gábor I. r.
vádlott a készüléket azért kérte el, hogy azt saját céljaira használja.
Mind Galambosné, mind Hartdégen sértett egyezően adták elő, hogy korábban - és az I. r.
vádlott letartóztatása óta - nem fordult elő olyan, hogy a házból bármi eltűnt. Ezt
bizonyítékként elfogadva a bíróság azt állapította meg, hogy Német Gábor I. r. vádlott tehát
megtévesztette a sértettet, és neki kárt okozott.
A fenti kifejtettek alapján a bíróság Német Gábor I.r. vádlottnak az I. pontban írt
cselekményét a Btk. 317. §. / 1 /. bekezdésébe ütköző és a / 2 /. bekezdés második
fordulatának c /. pontjára figyelemmel az / 5 /. bekezdés b /. pontja szerint minősülő nagyobb
értékre üzletszerűen elkövetett sikkasztás bűntettének,
18
amíg a II. pontban írt cselekményével a - Bakonyi házaspár sérelmére - elkövette a Btk. 317.
§. / 1 /. bekezdésébe ütköző és a / 2 /. bekezdés második fordulatának c/. pontjára
figyelemmel - a / 4 /. bekezdés b /. pontja szerint minősülő sikkasztás bűntettét.
Német Gábor I.r. vádlott a tényállás III /l. és 5 /. pontjában írt cselekményeivel -
amelyekben az okozott kár összege meghaladja a 2.000.001 Ft-ot - megvalósította a Btk.318.
§. / 1 /. bekezdésébe ütköző és a / 2 /. bekezdés c/. pontjára figyelemmel a / 6 /. bekezdés b /.
pontja szerint minősülő 2 rb. jelentős kárt okozó üzletszerűen elkövetett csalás bűntettét,
amelyből az 5. pontban cselekmény a Btk.l2.§. 12 1. bekezdése szerinti folytatólagosan, a
III/1. pontban írt cselekmény pedig a Btk. 21 .§./! /. bekezdése szerint felbujtóként elkövetett.
Az I.r. vádlott a tényállás 2, 3, 6, 8 /A, 9. pontjában írt cselekményeivel kimerítette a Btk.
318. §. /1 /. bekezdésébe ütköző és a / 2 /. bekezdés c /. pontjára figyelemmel az / 5 /.
bekezdés b. / pontja szerint büntetendő 5 rb. nagyobb kárt okozó üzletszerűen elkövetett
csalás bűntettet, amelyből a 8 /A. és a 9. pontokban írt cselekmények a Btk. 12.§. 12 1.
bekezdése szerint folytatólagosan, míg a III/2. pontban írt cselekmény felbujtóként (Btk. 21.
§. (1) bekezdés), a 3. pontban írt cselekmény pedig a Btk. 20. §. (2) bekezdése szerinti
társtettesként elkövetett.
Német Gábor I. r. vádlott a III/10 - 11. pontokban írt cselekményeivel kimerítette a Btk. 318.
§. /1 /. bekezdésébe ütköző és a / 2 /. bekezdés c /. pontjára figyelemmel a / 4 /. bekezdés b /.
pontja szerint minősülő 2 rb. csalás bűntettét.
Az I.r. vádlott Dósáné Gondon Irén sérelmére / tényállás III/ 4. pontja / elkövette a Btk. 316.
§. /1 /. bekezdésébe ütköző és a / 2 /. bekezdés c /. pontjára figyelemmel az / 5 /. bekezdés b /.
pontja szerint büntetendő nagyobb értékre üzletszerűen elkövetett lopás bűntettét, míg a III / 8
/ B. pontban írt cselekményével a Btk.316. §. /1 /. bekezdésébe ütköző és a / 2 /. bekezdés
második fordulatának c /. pontjára figyelemmel a / 4 /. bekezdés b /1. pontja szerint minősülő
lopás bűntettét.
Az I.r. vádlott azzal a cselekményével, hogy Toporcsik János II. r. vádlottat hamis közokirat
elkészítésében való közreműködésre beszélte rá - amikor hamis adásvételi szerződést
felhasználta - elkövette a Btk. 274. §. / 1 /. bekezdés c. / pontja szerint minősülő közokirat -
hamisítás bűntettét, mint a Btk.21. §./!/. bekezdése szerinti felbujtó.
A bíróság a tényállás III/ 7. pontjához fűzött értékelés alapján nem talált bizonyítottnak, hogy
Német Gábor I. r. vádlott Riedl Renáta sérelmére bűncselekményt követett el, ezért őt a Btk.
318. §. / 1 /. bekezdésébe ütköző és a / 2 /. bekezdés második fordulatának c /. pontjára
figyelemmel a / 4 /. bekezdés b/. pontja szerint minősülő csalás bűntettének vádja alól a Be.
331. §./1 /. és / 3 /. bekezdése alapján - kellő bizonyíték hiányában- felmentette.
A bíróság Toporcsik János Il.r. vádlottnak a Lénárd Csaba sérelmére elkövetett cselekményét
/ tényállás III/3. pontja / a Btk. 318. §. / 1 /. bekezdésébe ütköző és a / 4 / bekezdés a /. pontja
19
és a Btk.20.§. 121. szerint minősülő társtettesként elkövetett csalás bűntettének, az adásvételi
szerződés felhasználásával elkövetett cselekményét a Btk. 274. §. / 1 /. bekezdés c /. pontja
szerint minősülő közokirat - hamisítás bűntettének minősítette.
A Il.r. vádlott vagyon elleni bűncselekményét a Btk.l37.§. 15. pontja szerinti különös, míg az
okirat-hamisítást a 14. pont szerinti visszaesőként követte el.
A bíróság nem találta bizonyítottnak, hogy a Il.r. vádlott ismerte, milyen megállapodás volt
Schaffer Sándor sértett és Német Gábor I. r. vádlott között az elszállított gépekre, ezért őt a
Btk.326. §./ 1 /. bekezdésébe ütköző és a / 3 /. bekezdés szerint minősülő orgazdaság
bűntettének vádja alól a Be. 331 .§./ 1 /. és / 3 /. bekezdése alapján - bizonyítottság hiányában
- felmentette.
Német Mihály Miklósné IlI.r. vádlottnak a tényállás III/l.pontjában írt cselekményét a Btk.
318. §. /1 /. bekezdésébe ütköző és az / 5 /. bekezdés a / pontja szerint minősülő jelentős kárt
okozó csalás bűntettének, míg a III/2. pontban írt cselekményét a Btk. 318. §. / 1 /.
bekezdésébe ütköző és a / 4 /. bekezdés a /. pontja szerint minősülő csalás bűntettének
minősítette.
A bíróság a büntetés kiszabásánál Német Gábor I.r. vádlott tekintetében súlyosító
körülményként vette figyelembe a kettőnél több halmazatot, továbbá azt, hogy a vádlott az
ellene folyamatban levő büntetőeljárás alatt, előzetes letartóztatásából szabadulva követte el a
bűncselekményeit.
Az I.r. vádlott terhére vette figyelembe a fosztogató jellegű vagyon elleni bűncselekmények
viszonylagosan elszaporodott voltát, hogy társai cselekményeiben kezdeményező felbujtó
volt.
Enyhítőként vette figyelembe a bíróság azt a tényt, hogy az I.r. vádlott egyes
bűncselekményei tekintetében a bűnösségére is kiterjedő beismerő vallomást tett, valamint
kisebb mértékben az időmúlást.
A fenti bűnösségi körülmények alapján a bíróság Német Gábor I.r. vádlottal szemben a
törvényi büntetési tétel keretei között a Btk.85. §. / 1 /. bekezdése alapján - a Btk.37.§-ban
meghatározott célok érdekében - főbüntetésként börtönbüntetést szabott ki, és mert az I.r.
vádlott a terhére megállapított bűncselekmények jellege, és életvezetése alapján arra
méltatlanná vált, mellékbüntetésként a Btk.53§ - 55 §-a alapján eltiltotta azok gyakorlásától.
Toporcsik János Il.r. vádlott tekintetében a bíróság súlyosító körülményként vette figyelembe
a vagyon elleni bűncselekmények elszaporodott voltát, azt a tényt, hogy többször volt
büntetve, cselekményeit feltételes szabadság ideje alatt, büntetése végrehajtásának befejezése
lőtt követte el.
E vádlott tekintetében enyhítő körülményként vette figyelembe a bíróság azt a tényt, hogy a
cselekmények elkövetésétől több mint két év eltelt.
A fenti bűnösségi körülmények alapján a bíróság a n.r. vádlottal szemben a törvényi büntetési
tétel keretei között börtönbüntetést szabott ki, és előélete, valamint az elkövetett
20
bűncselekmények jellege alapján - mint arra méltatlant - eltiltotta őt a Btk.53 - 55. §. alapján
a közügyek vitelétől.
Német Gábor I.r. vádlottat 2004. évi június hó 9. napján vették őrizetbe / nyom. ir. 727. oldal
/, majd ezt követően az ítélet kihirdetéséig előzetes letartóztatásban volt.
Ezt az időt a bíróság a Btk.99.§. HL bekezdése alapján számította be a kiszabott
börtönbüntetésbe.
Toporcsik János U.r. vádlott a terhére megállapított bűncselekményeket végrehajtandó
börtönbüntetése végrehajtásának befejezése előtt, feltételes szabadság ideje alatt követte el,
ezért a bíróság a Btk. 91. §. / 1 /. bekezdés b. / pontja alapján megszüntette a feltételes
szabadságot, és e vádlottat a Btk. 47.§. / 4 /. bekezdés a /. pontja alapján a feltételes szabadság
kedvezményből kizárta.
Mindhárom vádlott tekintetében a Btk. 43. §. a /. pontján alapul a büntetés végrehajtási
fokozat meghatározása.
A IlI.r. vádlott tekintetében az ítélet rendelkezései egyebekben a Btk. 85. §. /1 /. bekezdésén,
89. §. /1 /. és / 3 /. bekezdésén alapulnak.
A költségjegyzékben feltüntetett összegekből az 1,2,4,5,6,7,9 tétel alatt csak Német Gábor I.r.
vádlott terhére rótt cselekményekkel áll összefüggésben, ezért a Be. 338.§. III. bekezdése
alapján ez ezeket a költséget ő köteles megfizetni külön felhívásra.
Kirendelt vélőjének eljárásával kapcsolatban felmerült költség a jegyzék 10,11. tétele alatt
van feltűntetve, ez - értelemszerűen a fenti törvényhely alapján Német Mihály Miklósné III.r.
vádlottat terheli.
Német Gábor I. r. és Toporcsik János II. r. vádlott terhére megállapított bűncselekményekkel
összefüggésben merült fel a jegyzék 2. tétele alatti összeg, ezt a két vádlott a Be. 338. §. / 3 /.
bekezdése alapján viseli.
A költségjegyzék 3. tétele alatti 103.464 Ft ingatlanforgalmi szakértői költség - minthogy
nem a vád tárgyává tett bűncselekményekkel összefüggésben merült fel - a Be. 339. §. / 1 /.
bekezdése alapján az állam terhén marad.
Budapest, 2005. évi szeptember hó 27. napján
•)	C-'V jL\ C\
Ulányiné Sommer Emília
ülnök
Frankó István
ülnök
21
Záradék:
A fenti ítélet Német Mihály Miklósné Huttyán Zsuzsanna III. r. vádlott tekintetében 2005. évi
szeptember hó 27. napján jogerős, fel nem függesztett részében végrehajtható.
Budapest 2005. évi szeptember hó 27. napján
dr. Gás
a tanács elnöke
I