Pfv.VII.21.645/2010/4.

A Magyar Köztársaság Legfelsőbb Bírósága a dr. Vígh Szabolcs ügyvéd és dr. Vágó Lilla ügyvéd által képviselt felperesnek a dr. Sommer János jogtanácsos által képviselt alperes ellen vállalkozói díj megfizetése iránt a Fővárosi Bíróságon 10.G.41.710/2009. szám alatt indult és a Fővárosi Ítélőtábla 13.Gf.40.090/2010/4. számú ítéletével befejezett perében az alperes által előterjesztett felülvizsgálati kérelem folytán - tárgyaláson kívül - meghozta az alábbi

í t é l e t e t :

A Legfelsőbb Bíróság a jogerős ítéletet hatályában fenntartja.

Kötelezi az alperest, hogy 15 nap alatt fizessen meg a felperes részére 300.000 (Háromszázezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.

Megállapítja, hogy a le nem rótt felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli.

I n d o k o l á s :

Az alperes Költségvetési és Pénzügyi Bizottsága 2004. július 6-án felkérte a Polgármesteri Hivatalt az önkormányzat adatvagyonának felmérésére és az adattárház koncepciójának elkészítésére vonatkozó közbeszerzési eljárás lefolytatására. Ennek alapján az alperes polgármestere a munkafeladat elvégzésére írásban ajánlatot kért egyes gazdasági társaságoktól. A megkeresésre három cég - köztük a felperes - tett ajánlatot. Az ajánlatokat azonban a Költségvetési és Pénzügyi Bizottság 2004. augusztus 5-én érvénytelennek nyilvánította, majd ugyanezen a napon a közbeszerzésekről szóló 2003. évi CXXIX. törvény (Kbt.) 296. § c) pontja értelmében úgy határozott, hogy a munka elvégzését a felperestől rendeli meg.

Ennek alapján a felek 2004. október 27-én vállalkozási szerződést kötöttek egymással, amelyben a felperes 7.450.000 forint + ÁFA vállalkozói díj ellenében kötelezettséget vállalt az alperes adatvagyonának felmérésére és az adattárház rendszerének specifikálására.

Az elkészített dokumentációt a felperes 2005. tavaszán írásban és CD lemezen átadta a Polgármesteri Hivatal Informatikai Osztálya részére. Az Informatikai Osztály 2005. augusztus 19-én kiállította a teljesítésigazolást, a vállalkozói díj megfizetésére azonban nem került sor.

A felperes keresetében elsődlegesen vállalkozói díj, másodlagosan pedig kártérítés jogcímén 9.312.500 forint megfizetésére kérte az alperest kötelezni.

Az alperes érdemi ellenkérelme a kereset elutasítására irányult. Azzal érvelt, hogy a felek közötti vállalkozási szerződés a Kbt-be ütköző volta miatt semmis. Emellett kifejtette, hogy a Polgármesteri Hivatal munkatársai nem voltak jogosultak a képviseletében történő eljárásra. Emiatt a szerződést a felperes a dokumentációnak a Polgármesteri Hivatal Informatikai Osztálya részére történő átadásával szerinte joghatályosan nem teljesíthette, az Informatikai Osztály köztisztviselői pedig helyette teljesítésigazolást jogszerűen nem állíthattak ki.

Az elsőfokú bíróság ítéletében az alperest a kereset szerint marasztalta. A másodfokú bíróság az elsőfokú ítéletet helybenhagyta.

A jogerős ítélet indokolása szerint az alperes a közbeszerzési eljárásra vonatkozó jogszabályok megsértése miatt az erre biztosított határidőben nem kezdeményezett külön jogorvoslati eljárást, így a vállalkozási szerződés Kbt-be ütköző voltára alapított igényt a polgári perben megalapozottan nem érvényesíthet. A felek között érvényesen létrejött szerződést pedig a felperes az elkészült dokumentációnak a Polgármesteri Hivatal Informatikai Csoportja részére történő átadásával megfelelően teljesítette.

A polgármesteri hivatal ugyanis, noha önálló jogalanyisággal rendelkezik, a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LV. törvény (Ötv.) 35. § (1) és (2) bekezdéséből, 36. § (2) bekezdéséből és 38. § (1) bekezdéséből, valamint az államháztartás működési rendjéről szóló, korábban hatályban volt 217/1998. (XII.30.) Korm. rendelet 12. § (3) bekezdés a) pontjából, 134. § (3) bekezdéséből, 135. § (1) bekezdéséből és 138. § (1) bekezdéséből következően az önkormányzat működésének elősegítésére, és az önkormányzat gazdálkodásával kapcsolatos döntések végrehajtására létrehozott költségvetési szerv, amely a törvényben szabályozott feladatkörének ellátása során köteles az önkormányzat által megkötött szerződések teljesítésének ellenőrzésében közreműködni, az e körben ellátott tevékenységének joghatása pedig minden esetben az önkormányzatot jogosítja és kötelezi. A perbeli vállalkozási szerződésben az alperes kapcsolattartóként egyébként is kifejezetten a Polgármesteri Hivatal Informatikai Osztályának vezetőjét jelölte meg.

Mindezekre figyelemmel a felperesnek a vállalt kötelezettségét -a Polgármesteri Hivatal szervezeti egységeiben és munkavállalóinak személyében bekövetkezett változásoktól függetlenül - az elkészült dokumentációnak a Polgármesteri Hivatal Informatikai Osztálya részére történő átadásával kellett teljesítenie. A szerződés teljesítése pedig megtörtént, és ennek igazolására a szükséges teljesítésigazolást is kiállították.

A jogerős ítélet ellen - annak hatályon kívül helyezése, és elsődlegesen az elsőfokú ítélet megváltoztatása és a kereset elutasítása, másodlagosan pedig az ügyben eljárt elsőfokú vagy másodfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítása iránt - az alperes élt felülvizsgálati kérelemmel.

Kifejtette, hogy a bíróság tévesen, a Ptk. 30. § (1) bekezdésének, 36. § (1) és (2) bekezdéseinek, 222. §-ának, 223. § (1) bekezdésének az Ötv. 9. § (1) és (3) bekezdésének, 38. § (1) bekezdésének, 80. § (1) bekezdésének és a 217/1998. (XII. 30.) Korm. rendelet 134. §-ának megsértésével állapította meg azt, hogy a Polgármesteri Hivatal köztisztviselői - külön meghatalmazás nélkül - jogosultak voltak a képviseletében történő eljárásra. A helyi önkormányzat nevében ugyanis - az érvelése szerint - kizárólag a polgármester vagy az általa felhatalmazott személy vállalhat kötelezettséget.

Előadta továbbá, hogy a per során cáfolta a 2005. augusztus 19-i keltezésű teljesítésigazolás valódiságát, így azt a bíróság a döntése meghozatala során szerinte nem vehette volna figyelembe. A jogerős ítélet ebben a körben az álláspontja szerint a Pp. 1. §-ba, 2. §-ába, 196. §-ába, 197. § (1) bekezdésébe és 206. §-ába ütközik.

Végül kifejtette, hogy a bíróság a Kbt. 350. §-ának téves értelmezésével, a Kbt. 296. § c) pontját, 340. § (7) bekezdését, a Pp. 2. § (2) és (3) bekezdéseit, valamint a Ptk. 200. §-át és 234. §-át megsértve következtetett arra, hogy a vállalkozási szerződésnek a Kbt. rendelkezéseibe ütköző voltára csak akkor hivatkozhat, ha a Közbeszerzési Döntőbizottság a jogsértést előzetesen jogerősen megállapította. Ez az előzetes eljárás ugyanis a véleménye szerint csak a polgári jogi igények érvényesíthetőségének előfeltétele, ő maga viszont - az érvelése szerint - nem igényt érvényesített, hanem csupán védekezése körében hivatkozott a perbeli szerződés semmisségére.

A felperes felülvizsgálati ellenkérelme a jogerős ítélet hatályában való fenntartására irányult.

A felülvizsgálati kérelem nem alapos.

A Legfelsőbb Bíróság a felülvizsgálati eljárás eredményeként megállapította, hogy a jogerős ítélet a felülvizsgálati kérelemben megjelölt okból nem jogszabálysértő.

A Kbt. korábban hatályban volt, de a jelen esetben irányadó 350. §-ának helyes értelmezése szerint a felek az általuk megkötött szerződésnek a közbeszerzési eljárásra vonatkozó szabályok megsértéséből eredő semmisségére a polgári perben kifogás útján is csak akkor hivatkozhatnak, ha a jogsértést a Közbeszerzési Döntőbizottság, vagy a Döntőbizottság határozatát közigazgatási perben felülvizsgáló bíróság jogerősen megállapította. A perbeli esetben viszont ilyen előzetes eljárás lefolytatására nem került sor, így a szerződés érvénytelensége a felperes által megjelölt okból nem állapítható meg.

A képviseletnek számos formája van, a képviselő eljárása ugyanis törvényen, hatósági rendelkezésen, jogügyleten, vagy jogi személy alapszabályán, illetőleg szervezeti szabályzatán egyaránt alapulhat. Emellett a Ptk. 220. § (1) bekezdése a vélelmezett képviselet esetét is szabályozza, a bírói gyakorlat pedig elismeri az ún. látszaton alapuló képviseletet is, vagyis képviselőnek tekinti azt a személyt is, akiről az eljárása és a képviselt személy magatartása alapján okkal feltételezhető, hogy jogosultsággal rendelkezik a képviselt személy nevében jognyilatkozatot tenni.

Az alperesnek a vállalkozói díj megfizetésére vonatkozó kötelezettsége a 2004. október 27-én megkötött vállalkozási szerződés alapján keletkezett. A szerződést az alperes képviseletében a csatolt iratokból kitűnően a polgármester írta alá. Alaptalanul állította tehát felülvizsgálati kérelmében az alperes, hogy a nevében arra nem jogosult személy vállalt kötelezettséget.

A vállalkozási szerződés tárgya az alperes Polgármesteri Hivatala által kezelt önkormányzati adatvagyon felmérése, valamint az adattárház rendszerének specifikációja volt. A szerződésben a felperes által elkészítendő dokumentáció felhasználójaként a Polgármesteri Hivatalt jelölték meg. Az alperes polgármesterének 2004. július 22-én kelt, a perbeli szerződés megkötésének közvetlen előzményét képező ajánlatkérő levelében a teljesítés helyeként szintén a Polgármesteri Hivatal szerepelt. Mindezekkel összhangban a vállalkozási szerződés teljesítése során az alperes képviseletében történő kapcsolattartásra a Polgármesteri Hivatal Informatikai Osztályának vezetőjét hatalmazták fel. 

Ez a felhatalmazás - amint azt a bíróság jogszabálysértés nélkül, a szerződés helyes értelmezésével állapította meg - nem az osztályvezetői tisztséget a szerződéskötés időpontjában betöltő T. Sz. személyéhez kapcsolódott, hanem a Polgármesteri Hivatal informatikai feladatokat ellátó szervezeti egysége mindenkori vezetőjének (és az ő megbízása alapján a beosztott munkatársaknak) kellett a felperessel együttműködnie a perbeli szerződés teljesítése érdekében. K. T. G. tanúvallomása alapján megállapítható az is, hogy a felperessel való kapcsolattartást ténylegesen is ez az utóbb informatikai csoportként működő szervezeti egység látta el.

Mindezekre figyelemmel a felperes a vállalkozási szerződést az elkészült dokumentációnak a Polgármesteri Hivatal Informatikai Osztálya (csoportja) részére történő átadással joghatályosan teljesíthette. A csatolt okiratokból és K. T. G. tanúvallomásából kitűnik az is, hogy a teljesítés meg is valósult, a felperes ugyanis az általa elkészített anyagot nyomtatott formában, majd 2005. június 30-án CD lemezen is átadta az Informatikai Osztály részére. Az átvett dokumentációval kapcsolatban a felperes részére kifogást nem vitásan nem közöltek. A teljesítés joghatásai így beálltak, a felperes vállalkozói díjigénye megnyílt.

A korábban kifejtettekből következően a perbeli vállalkozási szerződés teljesítésével kapcsolatban az Informatikai Osztály munkatársait az alperes képviselőinek kell tekinteni. Így e személyek jogosultak voltak a teljesítésigazolás kiállítására is. Az a körülmény, hogy ebben a körben esetlegesen megsértették a Polgármesteri Hivatalnak az aláírás, a helyettesítés vagy a bélyegzőhasználat rendjére vonatkozó belső előírásait, az alperesnek a vállalkozói díj megfizetésére vonatkozó kötelezettségét nem érinti.

Mindezekre figyelemmel a Legfelsőbb Bíróság a jogerős ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta, és az alperest a Pp. 78. § (1) bekezdése értelmében a felperes felülvizsgálati eljárási költségének megfizetésére kötelezte.

Az alperes személyes illetékmentessége folytán le nem rótt felülvizsgálati eljárási illetéket a 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 14. § -a alapján az állam viseli.

Budapest, 2011. február 17.

Dr. Fehér Ferenc s.k. a tanács elnöke, Dr. Farkas Attila sk. előadó bíró, Dr. Bartal Géza s.k bíró