A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete

Az ügy száma: Pfv.IV.21.195/2018/8.

A tanács tagjai: 	
Dr. Baka András a tanács elnöke
Dr. Kovács Zsuzsanna előadó bíró
Dr. Pataki Árpád bíró
A felperes: 	
...
A felperes képviselője: 
Dr. Benke Barnabás Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Benke Barnabás pártfogó ügyvéd)
Az alperesek: 	
Budapest Főváros VIII. Kerület Józsefvárosi Önkormányzat I. rendű
Budapest Főváros VIII. Kerület Józsefvárosi Polgármesteri Hivatal II. rendű
III. rendű
Az alperesek képviselői: 
Dr. Sommer János jogtanácsos I. és II. rendű alperesért
Dr. Dobos Bálint Ügyvédi Iroda (ügyintéző: dr. Dobos Bálint ügyvéd) III. rendű alperesért
A per tárgya: 	
Személyhez fűződő jog megsértése
A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: 
A felperes
A másodfokú bíróság neve és a jogerős határozat száma: 
Fővárosi Ítélőtábla 17.Pf.20.806/2017/9-II.
Az elsőfokú bíróság neve és a határozat száma: 
Fővárosi Törvényszék 5.P.23.978/2016/6.

Rendelkező rész

A Kúria a jogerős ítéletet hatályában fenntartja.

Megállapítja, hogy a felperes képviseletében eljárt pártfogó ügyvéd díját és a le nem rótt 756.000 (hétszázötvenhatezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.

I n d o k o l á s

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]	A felperes a II. rendű alperes tulajdonában álló ... szám alatti ház ... emelet ... szám alatti lakásának bérlője. A házban 2016 júniusában kamerarendszer felszerelésére került sor, amellyel kapcsolatban a felperes információ kérésével a III. rendű alpereshez fordult. A III. rendű alperes igazgatója tájékoztatta a felperest, hogy a cég nem minősül adatkezelőnek, a házban felszerelt belső térfigyelő kamera nem üzemel, az korábban sem működött, így személyes adatokat nem kezelnek. 

[2]	Az I. rendű alperes önkormányzat városgazdálkodási és pénzügyi bizottsága 2015. október 14-én döntött 93 darab kamera térítésmentes használatba adásáról a III. rendű alperes részére az önkormányzati tulajdonú épületekben történő felszerelés céljából. A kamera-telepítést a 631/2016. (IV.13.) VPB döntés alapján a nyertes gazdálkodó szervezet végezte. A kamerarendszerek nem működnek, azoknak az üzembe helyezéséről még nem született határozat. Mindettől függetlenül, a bérházban kihelyezett tábla szerint, kamerával megfigyelt terület az ingatlan. 

A kereseti kérelem és az alperes védekezése

[3]	A felperes keresetében kérte megállapítani: az alperesek azzal, hogy kamerát szereltek fel és üzemeltettek, megsértették a személyiségi jogait, mivel róla beleegyezése nélkül, tiltakozása ellenére felvételeket készítettek, és a felvételek alapján személyes adatai birtokába jutottak. Kérte az alperesek kötelezését az eddig készített felvételek törlésére, az alperesek eltiltását a jövőbeni jogsértő magatartástól és kötelezésüket a kamerarendszer leszerelésére. Kérte az alperesek összesen 7.560.000 forint sérelemdíj megfizetésére kötelezését. 

[4]	Az alperesek a kereset elutasítását kérték. Az I. és II. rendű alperesek védekezése szerint a kamerák felszerelése a lakók biztonsága érdekében történt, azok üzembe helyezésére azonban eddig nem került sor, így adatrögzítés nem történt. A III. rendű alperes előadta, hogy rendszerkód nélkül is lehetséges képfelvétel készítése, ez a kód egy lezárt lemezszekrényben, lezárt borítékban található, a kamerák nem üzemelnek, a felperes személyes adatainak rögzítése ezért fel sem merülhet. 

Az első- és másodfokú ítélet

[5]	Az elsőfokú bíróság ítéletével a keresetet elutasította és rendelkezett az elsőfokú eljárási költség és illeték viseléséről. Az elsőfokú ítélet indokolása szerint, a perbeli házban a felszerelt kamerarendszer nem működik, nem alkalmas arra, hogy személyes adatot keletkeztessen, ezért az alperesek jogosulatlan adatkezelése fel sem merülhet. Az alperesek nem tanúsítottak olyan magatartást, amellyel szemben a felperes személyiségi jogainak megóvása válna szükségessé. 

[6]	A felperes fellebbezése alapján eljárt másodfokú bíróság ítéletével az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta és rendelkezett a másodfokú eljárási költség és illeték viseléséről, valamint a pártfogó ügyvédi képviselettel kapcsolatban a felperes pervesztessége mértékének megállapításáról. A másodfokú bíróság rögzítette: a felperes fellebbezésében sérelmezte, hogy az elsőfokú bíróság nem folytatta le az általa indítványozott bizonyítást, amely tanúbizonyításra és helyszíni szemle megtartására vonatkozott. Az elsőfokú bíróság bizonyítottság hiányában utasította el a keresetet, ugyanakkor nem nyújtott a Pp. 3. § (3) bekezdésének megfelelő tájékoztatást a felek részére. Ezért a másodfokú bíróság az ítélet hatályon kívül helyezésével kapcsolatos egyes kérdésekről szóló 1/2014. (VI.30.) PK vélemény 6. pontjában foglaltakra figyelemmel a másodfokú tárgyaláson tájékoztattat a feleket arról, hogy az alperes vitatására tekintettel a felperest terheli annak bizonyítása, hogy a kamerarendszer működik, azaz a felszerelt kamera készített, illetve rögzített róla felvételeket. A tájékoztatást követően a felperes a másodfokú eljárásban igazságügyi biztonságtechnikai és informatikai szakértő kirendelését indítványozta, beadványa azonban már nem tartalmazta a perbeli lakóház házmesterének, valamint lakóinak a a tanúként meghallgatására vonatkozó, valamint helyszíni szemle tartása iránti indítványt. Mindezek alapján a másodfokú bíróság megállapította, hogy a felperes a bizonyítási teherről történt kioktatást követően sem igazolta azt a kereseti állítását, mely szerint a kamerarendszer korábban működött és róla felvételeket készített. Ennek igazolására az igazságügyi szakértői vélemény nem megfelelő bizonyítási eszköz, amelyet alátámaszt az is, hogy a felperes korábban maga is tanúbizonyítással kívánt élni, utóbb azonban mégsem tudott tanúkat megjelölni. A felperes valójában nyomozati tevékenységet igényelt a szakértő részéről egy általa is csupán feltételezett, ismeretlen időpontban történt adatfelvételről, amely igazságügyi szakértői vizsgálat tárgyát nem képezheti. 

A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem 

[7]	A jogerős ítélet ellen a felperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet, annak hatályon kívül helyezése és a keresetének való helyt adás érdekében. Felülvizsgálati álláspontja szerint a jogerős ítélet a Pp. 4. §-át és 213. § (1) bekezdését sértette meg, mert nem merítette ki a teljes kereseti kérelmet, ugyanis nem rendelkezett a jövőbeni jogsértő magatartástól való eltiltásról, és nem foglalt állást abban a kérdésben sem, hogy az alperesek jogosultak-e a jövőben a kamerarendszert működtetni. A jogerős ítélet sérti a Pp. 163. § és 164. §-ait is, miután az alperesek ráutaló magatartása ellenére állapította meg, hogy a kamerarendszer működtetése nem nyert bizonyítást, amelyet a felperes terhére értékelt és mellőzte a szakértői bizonyításra vonatkozó indítványát. Ehhez képest az alpereseket terhelte volna annak bizonyítása, hogy a kamerarendszer a felszerelést és működtetést jelző tábla ellenére nem volt alkalmas a jogsértésre. A jogerős ítélet a Pp. 206. § (1) bekezdését is sérti, mert az alperesek egyoldalú előadását tényként fogadta el. Mindebből következően a jogerős ítélet sérti a Ptk. 2:42. § (1) bekezdését és 2:48. § (1) bekezdését, valamint a 2:51. § (1) bekezdés b) pontját is. 

[8]	Az alperesek felülvizsgálati ellenkérelmet nem terjesztettek elő. 

A Kúria döntése és jogi indokai

[9]	A felülvizsgálati kérelem az alábbiak szerint alaptalan.

[10]	A Ptk. 2:51. § (1) bekezdése alapján, akit személyiségi jogában megsértenek, a jogsértés ténye alapján - az elévülési időn belül - az eset körülményeihez képest követelheti az a)-e) pontban felsorolt, felróhatóságtól független szankciókat, közöttük a jogsértő eltiltását a további jogsértéstől [b) pont]. E rendelkezés értelmében a felróhatóságtól független szankciók csak valamely személyiségi jog megsértése esetén alkalmazhatók. A perben a jogsértés bizonyítottságának hiányában a felperes teljes keresete elutasításra került. Ezért a Ptk. 2:51. § (1) bekezdése alapján a személyiségi jog megsértésével összefüggésben a szankciók alkalmazásának, így a b) pont szerint a jogsértéstől való jövőbeni eltiltásnak nincs helye. A személyhez fűződő jog megsértése iránt indult perben eljáró bíróság hatáskörét pedig meghaladja annak elbírálása, hogy az alperesek jogosultak-e a társasházban a kamerarendszer működtetésére. Ezért a téves felülvizsgálati állásponttal szemben, a jogerős ítélet a Pp. 4. §-át és 213. § (1) bekezdését nem sértette meg.

[11]	Az eljárt bíróságok a Pp. 164. § (1) bekezdésében foglalt fő szabály megfelelő alkalmazásával állapították meg, hogy a perben a kamerarendszer tényleges működésére vonatkozó állítását a felperesnek kellett bizonyítania. Ennek igazolásaként az alperesek részéről a kamerák kihelyezése és figyelmeztető táblák elhelyezése nem elegendő, és a jogsértést „ráutaló magatartásként" sem alapozza meg. A másodfokú bíróság helytállóan állapította meg, hogy a szakértői bizonyítás indokolatlan, a felperes pedig a korábbi tanúbizonyítási indítványát nem tartotta fenn. Ezért a Pp. 206. § (1) bekezdésének megsértése nélkül állapította meg a jogerős ítélet a per adatai alapján a bizonyítottság hiányát.

[12]	A fentiekre figyelemmel a jogerős ítélet érdemben sem sértette meg a Ptk. 2:42. § (1) bekezdését és 2:48. § (1) bekezdését. Ezért a Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta.

Az alkalmazott jogszabályok és az alkalmazott joggyakorlat

[13]	Ptk. 2:48. §
Pp. 164. §, 206. §, 213. §

Záró rész

[14]	Az alpereseknek áthárítható felülvizsgálati eljárási költsége nem merült fel. A Kúria a Pp. 87. § (2) bekezdés alapján rendelkezett az eredménytelen felülvizsgálati kérelmet előterjesztő felperes pártfogó ügyvédi képviseletével a felülvizsgálati eljárásban felmerült díj, valamint a felperes személyes költségmentességére tekintettel a 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 13. § (1) bekezdése és 14. §-a alapján a tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt felülvizsgálati eljárási illeték állam által való viseléséről. 

Budapest, 2019. november 20.

Dr. Baka András s.k. a tanács elnöke, Dr. Kovács Zsuzsanna s.k. előadó bíró, Dr. Pataki Árpád s.k. bíró 

										A kiadmány hiteléül:

S.K.										bírósági ügyintéző