A Kúria
mint fellebbviteli bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kpkf.VI.37.625/2018/8.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás előadó bíró,               Dr. Vitál-Eigner Beáta bíró

A felperes: felperes neve

A felperes képviselője: Dr. ... Ügyvédi Iroda 

Az alperes: alperes neve

Az alperes képviselője: Dr. ... kamarai jogtanácsos

A per tárgya: energiaügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata

A fellebbezést benyújtó fél: a felperes

A fellebbezés száma: 5.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Fővárosi Törvényszék 2018. április 5-én kelt 22.K.700.123/2018/4. számú ítélete

Rendelkező rész

A Kúria a Fővárosi Törvényszék 22.K.700.123/2018/4. számú ítéletét helybenhagyja.
Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 20.000.- (húszezer) forint fellebbezési eljárási költséget.
Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 40.000.- (negyvenezer) forint fellebbezési illetéket.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak helye nincs.
I n d o k o l á s
A fellebbezési alapjául szolgáló tényállás
[1]	A ... szám alatti felhasználási helyen 2006. szeptember 11-én került felszerelésre egy 2006. június 26-30. között hitelesített gázmérő. A felszerelésről a ... Kft. (a továbbiakban: Engedélyes) munkatársai 37000529631 számú munkautalványt készítették, amelyet aláírt az akkori felhasználó.
[2]	A felperes az ingatlan megvásárlását követően 2010. június 16-án egyetemes szolgáltatási szerződést kötött a fogyasztási helyre, ekkor az Engedélyes szakemberei a 35000684505 számú munkautalványt vették fel, amely szerint az elvégzett munka leírása: fogyasztóváltozás. Rögzítést nyert az új jogi zárak sorszáma és a felperes nyilatkozata arról, hogy a gázmérő állapotát, sértetlenségét szemrevételezéssel ellenőrizte, annak adatait és a számláló állását azonosította. A gázmérőn és a jogi záron található adatok megegyeznek a munkautalványon szereplő adatokkal, amelynek helyességét és valóságtartalmát aláírásával elismeri. A felszerelt jogi zárak számát és sértetlenségét ellenőrizte. Az iratot a felperes aláírta. 
Szintén 2010. június 16-án a felperes bejelentése alapján az Engedélyes munkatársai munkát végeztek a felhasználási helyen, aminek során a gázszivárgás megszüntetésre került és a jogi zárakat ismét lecserélték.
[3]	Az Engedélyes dolgozói 2015. november 10-én a felperesi felhasználási helyen rendszerellenőrzést végeztek, megállapításaikról 024139 sorszám alatt jegyzőkönyvet vettek fel, e szerint a gázmérő számlálószerkezetének OMH plombája nem egyértelmű, az alsó lenyomat mellett karcok láthatók. A jelen lévő felperes a szabálytalan földgázvételezés tényét nem ismerte el. Az észlelt rendellenességről fotók készültek, a gázmérőt a szakemberek leszerelték és elszállították. A jegyzőkönyvet a felperes aláírta.
[4]	Az Engedélyes megbízásából ... igazságügyi szakértő (a továbbiakban: Szakértő) a gázmérőt megvizsgálta és megállapításairól szakvéleményt készített. Kifejtette, hogy a számlálószerkezet fedelét lezáró plomba alsó és felső nyomata nem eredeti, a mérőház releváns helyein sérülések láthatóak. A számlálószerkezet számdobjai is sérültek, amelyek a számdobok átpozicionálásának a domináns jelei. Az eredeti plomba kiiktatásával a számlálószerkezet akadálymentesen hozzáférhető, a méretlen vételezés megvalósítható. A sérülések egyértelműen igazolják az illegális beavatkozást, ennek célja egyértelműen a mérő regisztrált fogyasztásértékének befolyásolása. A beavatkozások a gázt felhasználó érdekében állnak, a szabálytalan gázvételezés ténye bizonyított.
[5]	A szakvélemény kézhezvételét követően az Engedélyes a felperessel szemben 540.000.- forint kötbér igényt támasztott.
[6]	A felperes panaszt terjesztett elő az alperesnél, amely azt a FVFO-2016/1071-7. számú határozatában elutasított. Megállapította, hogy a mérő szakértői vizsgálata során azonosított plombalenyomati eltérés, illetve a mérő sérülése a felhasználási helyen történő felszerelését követően következtek be, azért a felelősség a felperest terheli. A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: Get.) rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 19/2009. (I.30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 1. számú mellékletét képező Földgázelosztási Szabályzat (a továbbiakban: GESZ) 18.4.c. pontja szerinti szabálytalan vételezés történt, ennek a jogkövetkezménye a 18.7.b. pontban meghatározott kötbér. A felperes felelőssége az állagmegóvási kötelezettségéből fakad, ezért az Engedélyes vele szemben érvényesítheti a kötbér követelését a tényleges elkövető személyétől függetlenül.

A kereseti kérelem

[7]	A felperes keresettel támadta az alperes határozatát kérve annak bírósági felülvizsgálatát. Jogszabálysértéseket keresetlevelében és a 7/F/1. számú iratában jelölt meg. 
Az elsőfokú ítélet
[8]	A törvényszék jogerős ítéletében a keresetet elutasította. Felhívta a Get. 99. § (6) bekezdését és a GESZ 18.4.b. és c. pontjait, 18.6. pontját, 18.7. pontját, valamint 18.10. pontját.
[9]	Hangsúlyozta, a hitelesítési okirat alátámasztotta, hogy a perbeli gázmérőóra 2016. december 31-ig hiteles mérésre alkalmas volt. A felszerelési dokumentumok és munkautalványok hitelt érdemlően igazolták, hogy a felperes a mérőt 2010. június 16-án sértetlen állapotban vette át. A felperesi érveléssel szemben a mérő ellenőrzésekor és a fogyasztóváltozás bejelentésekor kiállított munkalapon az OMH plomba számát nem kell feltüntetni, ez a plomba a mérőeszköz hiteles mérésre történő alkalmasságát igazolta. Az Engedélyes munkatársai az OMH plombához nem nyúlnak hozzá, azt nem cserélik ki, azonban ilyen plomba hiánya, illetve sérülése esetén hasonlóan az engedélyesi zárópecsétek sérüléséhez az ellenőrzést végzőknek a ténymegállapító jegyzőkönyvben ezt rögzíteni szükséges és a mérőt le kell szerelni. Mivel a mérőóra korábban sérülésmentes volt, a szakvélemény alátámasztja, hogy a sérülések olyan időpontban keletkeztek, amikor a felhasználási hely már a felperes birtokában volt.
[10]	A felperes előadásával szemben a ténymegállapító jegyzőkönyv, a fényképfelvételek és a szakértői megállapítások egymással nem állnak ellentmondásban. Nem helytálló az a felperesi érvelés sem, ami szerint a gázmérő korábbi sérülésmentes állapota és ilyen állapotban történő felperesi átvétele nem igazolt. A mérőcsere időpontjában a mérő belső szerkezeti vizsgálatára nem került sor, az csak akkor szükséges, ha külsérelmi nyomok alapján a gázmérőn történő esetleges beavatkozásra, illetve a gázmérő sérülésére lehet következtetni. Ilyen nyomok 2015. novemberét megelőzően a mérőn nem voltak láthatók.

	A fellebbezés és ellenkérelem

[11]	A jogerős ítélet ellen a felperes terjesztett elő fellebbezést elsődlegesen az ítélet megváltoztatása és a keresetnek való helyt adás, másodlagosan annak hatályon kívül helyezése és az elsőfokú bíróság új tárgyalásra és új határozat hozatalára történő utasítása iránt.
[12]	Nézete szerint az elsőfokú bíróság helytelen megállapításokra és téves jogi következtetésekre jutott, ítélete iratellenes megállapításokat is tartalmaz. A bíróság a bizonyítékokból téves, logikailag is helytelen és megalapozatlan ténybeli, valamint jogi következtetéseket vont le. Nem adott mindenre kiterjedő tájékoztatást a Pp. 3. § (3) bekezdése alapján a peres felek bizonyítási kötelezettségéről. Az alperes megsértette a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 50. §-ában foglalt tényállás-tisztázási kötelezettségét.
[13]	A felperes szerint a bíróság iratellenes módon állapította meg, hogy a 2015. előtti munkautalványok a fogyasztásmérőn található hitelesítési zárópecsétek (OMH plomba) sérülésmentességét rögzítették. Ezzel szemben a fenti munkautalványok az engedélyesi jogi zárak cseréjéről és sorszámai feltüntetéséről szóltak. A 2010. június 16-án hatályban volt GESZ 47. § (2) bekezdésében foglalt tájékoztatási kötelezettségét - a plombák számára, azonosítójára és sérülésmentes külsejére vonatkozóan - az Engedélyes elmulasztotta. Ezért nem lehet olyan megállapítást tenni, hogy 2010. június 16-án felperes eredeti és sérülésmentes állapotban vette át a hitelesítési zárópecsétet és ezzel a mérőt. Így nem bizonyított, hogy a szakvélemény szerinti sérülések a felperes birtoklási ideje alatt születtek. A bíróság ítéleti indokolásában tévesen állapította meg azt is, hogy az OMH plomba számát nem kell feltüntetni. Ezzel ellentétes a Vhr. 47. § (1) bekezdés a) pontja és (2) bekezdése, valamint a Kúria hivatkozott ítéletei. Az elsőfokú bíróság nem adta indokát az ítéletben, hogy milyen okból mellőzte a régi GESZ 47. § (2) bekezdésének és az új GESZ 18.5. pontja első fordulatának alkalmazását.
[14]	A korábbi felhasználók és a felperes aláírásai azt igazolják, hogy az újonnan felszerelt engedélyesi jogi zárak sérülésmentesek voltak, azonban azt nem bizonyítják, hogy a hitelesítési zárópecsét is eredeti volt. A szakvéleménynek megfelelően az eltakart és rejtve maradt hibák, sérülések a felhasználó változásakor összeszerelt állapotban nem voltak észlelhetők, így azokat 2010. június 16-án a felperes és az Engedélyes munkatársai sem észlelhették. Vizuális összehasonlíthatóság nélkül, csak a szakvélemény és a munkalap alapján nem lehet alapos következtetéseket tennie a felperesi szerződésszegésre. A szakvélemény feltételezéseket tartalmaz, abból a méretlen gázvételezés ténye nem állapítható meg. A vonatkozó jogszabályhelyek nem teszik lehetővé, hogy a szabálytalan vételezésért a mindenkori felhasználó a felelős.
[15]	Az alperes fellebbezési ellenkérelmében az ítélet helybenhagyását indítványozta. Többek között kifejtette, hogy a felperes összekeveri az engedélyesi jogi zárakra vonatkozó szabályokat a hitelesítési zárópecsétekre - jelen esetben OMH plomba - irányadó szabályokkal. Az OMH plombák adatait a hitelesítési bizonyítvány tartalmazza. A felperes félreértelmezte a régi GESZ 47. § (1) bekezdés a) pontját és (2) bekezdését. Utóbbi jogszabályhely csak a földgázellátótól átvett plombákra vonatkozik, amelyek nem azonosak az OMH plombával. Az új GESZ 18.5. pontja irreleváns, mert ez a mérő felszerelésekor még nem volt hatályos. 

A Kúria döntése és jogi indokai

[16]	A fellebbezés alaptalan.
[17]	A Kúria a fellebbezést a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 340. § (5) bekezdése alapján tárgyaláson bírálta el. 
[18]	A fellebbviteli bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét a Pp. 253. § (3) bekezdésére figyelemmel csak a fellebbezési (csatlakozó fellebbezési) kérelem és a fellebbezési ellenkérelem keretei között változtathatja meg, e korlátok között azonban a perben érvényesített jog, illetőleg az azzal szemben felhozott védekezés alapjául szolgáló olyan kérdésekben is határozhat, amelyekben az elsőfokú bíróság nem tárgyalt, illetőleg nem határozott.
[19]	A Kúria álláspontja szerint a törvényszék a pontosan és törvényesen megállapított tényállásból helytálló jogi következtetésre jutott, amellyel a másodfokú bíróság egyetért.
[20]	A fellebbviteli bíróság megítélése szerint az alperes a Ket. 50. § (1) bekezdésében rögzített tényállás-tisztázási kötelezettségének eleget tett, a tényállást a döntéshozatalhoz szükséges és egyben elégséges mértékben tisztázta.
[21]	A Kúria hangsúlyozza, az elsőfokú bíróság vizsgálta a közigazgatási eljárás teljes anyagát, a felek perbeli nyilatkozatait, beadványait, a bizonyítékokat a Pp. 206. § (1) bekezdése alapján a maguk összességében értékelte és helyesen állapította meg, hogy a kereset nem alapos. Jogszabálysértést ebben a körben a rögzített tényállás iratellenessége, a bizonyítékok kirívóan okszerűtlen vagy a logika szabályaival ellentétes mérlegelése alapozhat meg, ilyen jogsértés azonban nem tárható fel.
[22]	A jogerős ítélet a Pp. 213. § (1) és 221. § (1) bekezdésében foglaltakkal összhangban kiterjed valamennyi, a felperes által megjelölt jogszabálysértésre, a törvényszék indokolási kötelezettségének eleget tett.
[23]	A Pp. 3. § (3) bekezdés harmadik mondata szerint a bíróság köteles a jogvita eldöntése érdekében a bizonyításra szoruló tényekről, a bizonyítási teherről, illetve a bizonyítás sikertelenségének következményéről a feleket előzetesen tájékoztatni.
[24]	Az elsőfokú eljárást a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság kezdte meg és folytatta 2017. december végéig. Az iratok 2018. januárjában kerültek megküldésre a Fővárosi Törvényszékhez. A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a 2017. január 6. napján megtartott első tárgyaláson tájékoztatta a feleket a Pp. 3. § (3) bekezdésére alapítottan a bizonyításra szoruló tényekről, a bizonyítási teherről és a bizonyítás sikertelenségének jogkövetkezményeiről. Jegyzőkönyvbe foglalta, hogy az alperesi határozat jogszabálysértő voltát a felperesnek kell bizonyítania. Ezt követően a felperes bizonyítási indítványokat terjesztett elő. A Kúria megítélése szerint - a felperes állásponttal szemben - az elsőfokú bíróság eleget tett a Pp. 3. § (3) bekezdés harmadik mondatában írtaknak.
[25]	A GESZ 18. pontja az elosztóhálózat-használati szerződés megszegésének eseteit szabályozza. A 18.3.e. pont értelmében a felhasználó részéről az elosztóhálózat-használati szerződés megszegésének minősül, ha szabálytalanul vételez. A 18.4.c. pont alapján szabálytalan vételezésnek minősül, ha a felhasználó a fogyasztásmérő berendezés megrongálásával méretlen gázt vételez. A 18.7.b. pont kimondja, a 18.4. szerinti szerződésszegések jogkövetkezménye a 18.4.b-f. pontjai esetére kötbér. A 18.9. pont rögzíti, a szerződésszegést a földgázellátó köteles bizonyítani.
[26]	Az Engedélyes arra alapította kötbérigényét, hogy a felperes szabálytalan gázvételezést végzett, ami szerződésszegésnek minősül. Az alperes határozatában kifejtette, a szabálytalan felperesi gázvételezést a munkautalványokban, a szakvéleményben és a hitelesítési bizonyítványban foglaltak alapján az Engedélyes megfelelően bizonyította. A felperes felelőssége az állagmegóvási kötelezettségéből fakad, így az Engedélyes vele szemben érvényesítheti szerződésszegés jogcímén a kötbér követelést a tényleges elkövető személyétől függetlenül.
[27]	A Vhr. 1. számú melléklete a 378/2011. (XII.31.) Korm. rendelettel 2012. január 1-jétől módosult. Az új GESZ nem szakaszokban, hanem pontokban tartalmaz rendelkezéseket. A felperes nem az új GESZ, hanem még a régi GESZ hatálya alatt kötött szerződést és a fogyasztóváltozáshoz kapcsolódó munkákat az Engedélyes dolgozói szintén a régi GESZ hatálya alatt végezték el. Ez azt jelenti, hogy a 2010. június 16-án történt munkavégzések során a régi GESZ rendelkezései az irányadók, ezért a plombák átvételére vonatkozó új GESZ 18.5. pontja nem releváns.
[28]	A régi GESZ 2010. június 16-án hatályos 47. § (2) bekezdése értelmében a plomba sérülésére az engedélyes csak abban az esetben hivatkozhat, ha azokat a felhasználó dokumentáltan, azonosítható módon, sérülésmentes állapotban vette át a földgázellátótól. A plombák számára, azonosítójára és sérülésmentes külsejére vonatkozóan a felhasználót írásban tájékoztatni kell.
[29]	A Kúria utalva a Kfv.VI.37.686/2018/4. számú ítéletében foglaltakra rámutat, különbség van a hitelesítési plomba (OMH plomba) és a jogi zár között. A hitelesítési plombákat a hitelesítő hatóság szereli fel a mérőeszközre, amelyet a hitelesítési bizonyítvány, mint közokirat igazol. A jogi zárakat a befolyó és kiömlő vezetékekkel történő csatlakozási pontokon helyezik el a mérő felszerelése során. A felperes a 2010. június 16-án kiállított munkautalványon a mérő sértetlenségét igazolta aláírásával anélkül, hogy különbséget tett volna a hitelesítő plomba és az Engedélyes által felhelyezett plombák között. Ezzel elismerte, hogy a plombák sértetlenek. Nincs jelentősége annak, hogy melyik plombának mi a pontos, szakszerű, illetve jogi kifejezése, mert tény az, hogy 2010. június 16-án mind a kétféle plomba sértetlen volt, amelyet a felperes aláírásával igazolt.
[30]	Miután nem az Engedélyes helyezi fel a hitelesítési plombát a mérőre, azzal ő nem rendelkezik, így át sem adhatja a felhasználónak, ezért a régi GESZ 47. § (2) bekezdésében foglalt szabály csak az Engedélyes által felhelyezett plombára vonatkozhat. A fellebbviteli bíróság utal arra, hogy az új GESZ 18.5. pontjában írtak tartalmilag megfelelnek a régi GESZ 47. § (2) bekezdésében foglaltaknak. 
Az Engedélyes által felhelyezett plombákra vonatkozó adatokat a felperes által aláírt 2010. június 16-i munkautalvány tartalmazza, ezért a régi GESZ 47. § (2) bekezdésében rögzített előírás nem sérült.
[31]	A fellebbviteli bíróság hangsúlyozza, a Szakértő véleménye megfelel a szakvéleménnyel szemben támasztott követelményeknek, abból egyértelműen megállapítható, hogy a Szakértő milyen tények, adatok és vizsgálatok alapján jutott az összegző megállapítására. A felperes az elsőfokú peres eljárás kezdetén szakértői bizonyítást indítványozott, majd ezt az indítványát nem tartotta fenn, az ítélethozatallal végződő tárgyaláson további bizonyítási indítványt nem terjesztett elő. A fentiekre tekintettel a felperes a gázmérőre vonatkozó szakértői ténymegállapításokat nem cáfolta, valós aggály a szakvéleménnyel kapcsolatban nem merült fel.
[32]	A Kúria nem ért egyet azon felperesi okfejtéssel, hogy a szakvélemény feltételezéseket tartalmaz, abból a méretlen gázvételezés ténye nem állapítható meg. A szakvélemény a mérő vizsgálata alapján rögzített tényeket és abból vont le következtetéseket. Nem vitás, hogy a Szakértő a sérülések keletkezésének időpontjára következtetéseket nem vonhatott.
[33]	A szakvélemény egyértelműen rögzíti, hogy a számlálószerkezet fedelét lezáró plomba alsó és felső nyomata nem volt eredeti, a mérőház releváns helyein sérülések voltak láthatók, csakúgy mint a számlálószerkezet számdobjain, amelyek a számdobok átpozicionálásának domináns jelei. Az eredeti plomba kiiktatásával a számlálószerkezet akadálymentesen hozzáférhető, a méretlen vételezés megvalósítható volt. A hatósági (OMH) plomba nyitása egyértelműen a számlálóműhöz történő hozzáférés érdekében történt a fogyasztási érték befolyásolása céljából, ezzel szabálytalan gázvételezés valósult meg.
[34]	A szabálytalan (méretlen) gázvételezés tényét a Szakértő - a fellebbezésben írtakkal szemben - nem feltételes módban, hanem kijelentő módban állapította meg és rögzítette.
[35]	A Kúria rámutat, a hitelesítési bizonyítvány és a 2010. június 16-án kiállított munkautalványok igazolják, hogy a felperes a gázmérőt hiteles mérésre alkalmasan, sérülésmentesen vette át. A szakvélemény bizonyítja a gázmérő szabálytalan vételezésre irányuló manipulálásának a tényét. Az ehhez kapcsolódó szerződésszegést az Engedélyes bizonyította.
[36]	A Kúria fentiekre figyelemmel az elsőfokú ítéletet a Pp. 253. § (2) bekezdése alapján helybenhagyta. 

	A döntés elvi tartalma 

[37]	A régi GESZ 47. § (2) bekezdésében és az új GESZ 18.5. pontjában írtak csak az Engedélyes által felhelyezett plombákra vonatkoznak. A hitelesítő hatóság (OMH) részéről a gázmérőre felszerelt hitelesítési plombára a fenti jogszabályhelyek nem irányadók.
Záró rész
[38]	A pervesztes felperes köteles a Pp. 78. § (1) bekezdése szerint az alperes részére fellebbezési eljárási költség megfizetésére.
[39]	A feljegyzett fellebbezési illetéket szintén a felperesnek kell megfizetnie a bírósági eljárásban alkalmazandó költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdésére figyelemmel.
[40]	Az ítélet elleni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.
Budapest, 2019. március 13.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás s.k. előadó bíró, Dr. Vitál-Eigner Beáta s.k. bíró

A kiadmány hiteléül:
tisztviselő