A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.VI.38.358/2018/3.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Vitál-Eigner Beáta előadó bíró, Dr. Sugár Tamás bíró	

A felperes: felperes neve

A felperes képviselője: dr. ... Ügyvédi Iroda 

Az alperes: alperes neve

Az alperes képviselője: dr. ... kamarai jogtanácsos

A per tárgya: közbeszerzési ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó felek: az alperes

A felülvizsgálati kérelem száma: 10.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Fővárosi Törvényszék 2018. szeptember 25-én kelt 25.K.700.306/2018/9. számú ítélete

Rendelkező rész

A Kúria a Fővárosi Törvényszék 25.K.700.306/2018/9. számú ítéletét hatályában fenntartja.
A felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A perben részt nem vevő ajánlatkérő a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) Második Része szerinti nyílt közbeszerzési eljárást indított. Az ajánlatkérő a későbbi nyertes ajánlattevőt felhívta a megajánlott aránytalanul alacsony ár indokolására. Ezt követően az ajánlatkérő az indokolás- és felvilágosítás kérés tárgyú iratában a nyertes ajánlattevőtől újabb indokolást kért az ajánlati árral kapcsolatban, többek között arra vonatkozóan, hogy számolt-e a belföldi hivatalos kiküldetést teljesítő munkavállaló költségtérítésével (a továbbiakban: második indokoláskérés).
[2]	Az ajánlatkérő döntése értelmében a felperes a nyertest követő legkedvezőbb ajánlatot tette.
[3]	Az ajánlatkérő - a felperes által előterjesztett előzetes vitarendezési kérelemre tekintettel - további felvilágosítást és indokolást kért a nyertestől. A nyertes a válaszát megadta, majd az ajánlatkérő a felperes előzetes vitarendezési kérelmét elutasította.
[4]	A felperes jogorvoslati kérelmére indult eljárást az alperes végzésével - elkésettség miatt - megszüntette. A felperes keresetére eljárt Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi ...ság a 9.Kpk.50.132/2016/11. számú végzésével az eljárás megszüntető végzést hatályon kívül helyezte és az alperest új eljárásra kötelezte.
[5]	A megismételt jogorvoslati eljárásban a felperes pontosított jogorvoslati kérelmében annak megállapítását kérte, hogy az ajánlatkérő megsértette a Kbt. 73. § (2) bekezdésére tekintettel a 72. § (3) bekezdését, továbbá a Kbt. 69. § (2) bekezdését, mert elmulasztotta érvénytelenné nyilvánítani a nyertes ajánlattevő ajánlatát. Az első kérelmi elem tekintetében kettő indokot is felhozott; egyrészt azt, hogy a konkrét és célzott második indokoláskérésre a nyertes nem adott választ, másrészt pedig azt, hogy az előzetes vitarendezési kérelemre tekintettel kiadott újabb felvilágosítás- és indokolás kérésre adott válaszában a korábbi nyilatkozatát felülírta, annak tartalmát megváltoztatta. A második kérelmi elem szerint az érvénytelenség harmadik indoka az, hogy a nyertes a felmerülő napidíjat illetően olyan adóelkerülési célzatú pénzügyi machinációkat mutatott be, amellyel megkerülte a szociális és munkajogi követelményeket, jogszerűtlen levezetést nyújtott az ajánlati ár alátámasztására.
[6]	Az alperes a 2017. február 20. napján kelt D.29/16/2017. számú határozatával a felperes jogorvoslati kérelmét elutasította. Indokolásában a felperes megismételt jogorvoslati eljárásban előadott kérelmét akként rögzítette, hogy a nyertes válaszában számszerűleg nem mutatta be a belföldi hivatalos kiküldetést teljesítő munkavállaló költségtérítéséről szóló 437/2015. (XII.28) Korm. rendelet szerinti költségtérítést annak ellenére, hogy kifejezetten erre vonatkozó adatszolgáltatásra lett kötelezve. Mivel a kérdés már konkrét és célzott volt, de a válasz elmaradt, az ajánlatkérő a Kbt. 73. § (2) bekezdése alapján köteles lett volna megállapítani az érvénytelenséget (1. kérelmi elem). A 2. kérelmi elem körében utalt a felperes által felhozott másik érvénytelenségi indokra, miszerint a vitarendezési kérelem hatására tett adatszolgáltatással a nyertes felülírta korábbi ár-indokolását és az azt követő további kiegészítő indokolásának struktúráját, adattartalmát. A felperesi előadásból kiemelte, hogy míg az első indok az elmaradt érdemi, tényszerű és jogszerű válasz hiánya miatt állapítható meg, addig a második, időben később állt elő, és kifejezetten a megadott válasz korábbi nyilatkozatot felülíró, azt megváltoztató tartalma miatt állapítandó meg (határozat 6. oldal második bekezdés).
[7]	Az alperes a határozat érdemi indokolásában kifejtette, hogy a Kbt. nem tiltja a többszöri indokoláskérést, rákérdezést az ajánlati árra, ezért az 1. kérelmi elemet elutasította. A 2. kérelmi elemmel kapcsolatban megállapította, hogy a nyertes indokolásainak üzleti titokká minősített részében megfelelően megválaszolta, levezette, számszerűen alátámasztotta az ajánlatkérő által feltett kérdéseket. Rámutatott, hogy az ajánlatkérőnek nem kötelessége vizsgálnia az adójogszabályok betartását a Kbt. 72. § (4) bekezdése alapján, míg munkajogi szabályok megsértése az indokolás egyik részében sem merült fel. Mindezekre tekintettel az ajánlatkérő jogszerűen nyilvánította érvényessé a nyertes ajánlatát, a felperes kérelme alaptalan.
	A kereseti kérelem
[8]	A felperes eljárási- és anyagi jogi jogszabálysértésekre hivatkozással kérte a határozat bírósági felülvizsgálatát.

Az elsőfokú ítélet

[9]	Az elsőfokú bíróság jogerős ítéletével a közigazgatási határozatot hatályon kívül helyezte és az alperest új eljárásra kötelezte.
[10]	Indokolásában a Kbt. 148. § (1) bekezdésére, a 149. § (1) bekezdés c), d) és e) pontjaira utalással leszögezte, hogy az alperes nem bírálta el a felperes jogorvoslati kérelmét. Annak első részében ugyanis a felperes nem azt állította, hogy az ajánlatkérő többszöri indokoláskérése a Kbt.-be ütközik, hanem kifejezetten azt kérte szankcionálni, hogy az ajánlatkérő elmulasztotta levonni annak következményét, miszerint a konkrét és célzott indokoláskérésre nem érkezett válasz az ajánlattevőtől. Az alperes egyáltalán nem döntötte el a kérelem második részében előterjesztett azon felperesi kifogást, miszerint a nyertes az előzetes vitarendezési kérelmet követően benyújtott indokolásával megváltoztatta az ajánlati ár adatát. Az alperes nem bírálta el és nem folytatott le tényfeltárást a jogorvoslati kérelem harmadik része tárgyában sem, amely arra irányult, hogy a nyertes ajánlattevő a felmerülő napidíjat illetően, olyan pénzügyi machinációkat mutatott be, amellyel megkerülte a szociális és munkajogi követelményeket.
[11]	Megítélése szerint az alperes a Kbt. 3. § 16. pontjába ütközően, tévesen állapította meg a jogorvoslati kérelem tartalmát, azokra nézve a tényállást nem tisztázta teljes körűen, azokról nem döntött teljes terjedelemben.
[12]	Az új eljárásra nézve előírta a jogorvoslati kérelem fentiek szerint azonosított mindhárom kérelmi elem vizsgálatát, eljárásjogi akadály hiányában azok érdemi elbírálását.
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[13]	Az alperes felülvizsgálati kérelmében az elsőfokú ítélet hatályon kívül helyezését és elsődlegesen a kereset elutasítását, másodlagosan az elsőfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára való utasítását kérte.
[14]	Indokolása szerint az ítélet jogsértő, az túlterjeszkedik a kereseti kérelmen, ellentétes a határidőben benyújtott kereseti kérelemben foglaltakkal, iratellenesen állapította meg a kérelmi elemek számát és tartalmát, illetőleg azok meghatározása során eltért az eddig követett joggyakorlattól. Mindezzel megsértette a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 215. §-át és 339/A. §-át.
[15]	A Kbt. 3. § 16. pontjára utalással állította, hogy a felperes jogorvoslati kérelmét kimerítette, nem maradt elbírálás nélkül egyik elem sem.
[16]	A felperes a felülvizsgálati eljárásban nyilatkozatot nem tett.
A Kúria döntése és jogi indokai
[17]	A felülvizsgálati kérelem nem alapos.
[18]	A Pp. 275. § (1) és (2) bekezdéseire figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a jogerős határozat meghozatalakor rendelkezésre álló iratok és bizonyítékok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[19]	A Kúria szerint az eljárt bíróság a pontosan és törvényesen megállapított tényállásból helytálló következtetést vont le.
[20]	Vizsgálta a közigazgatási eljárás teljes anyagát, a felek perbeli nyilatkozatait, bizonyítékait, a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi ...ság végzését, azokat a Pp. 206. § (1) bekezdésének megfelelően értékelte, és helyesen állapította meg, hogy a kereset alapos.
[21]	Az elsőfokú bíróság a szükséges mértékben, kellő részletességgel feltárta a jogvita elbírálása szempontjából releváns tényállást, jogszabályi hivatkozásokkal alátámasztott indokolása teljes mértékben megfelel a Pp. 221. § (1) bekezdésében foglaltaknak. Kifejtett jogi érveit a Kúria maradéktalanul osztja, azok megismétlése nélkül, a felülvizsgálati kérelemre figyelemmel az alábbiakat hangsúlyozza.
[22]	A Kbt. 3. § 16. pontja szerint kérelmi elem: a Közbeszerzési Döntőbizottsághoz benyújtott jogorvoslati kérelemnek az az elkülöníthető része, amely tartalmazza a jogsértőnek vélt kérelmezetti eljárási cselekményt, magatartást, döntést vagy mulasztást a megsértett jogszabályi rendelkezés(ek) megjelölésével, valamint a Közbeszerzési Döntőbizottság döntésére irányuló indítványt és annak indokait azzal, hogy a kérelmező ajánlatának vagy részvételi jelentkezésének érvénytelenségét megállapító ajánlatkérői döntés vitatása egy kérelmi elemet képez, kivéve, ha valamely érvénytelenségi okhoz egyéb jogkövetkezmény is fűződik.
[23]	A kiemelt jogszabályi rendelkezésből látható, hogy a több érvénytelenségi okra hivatkozó jogorvoslati kérelem csak akkor nem különíthető el egyes elemeire, ha a kérelmező a saját ajánlatának vagy részvételi jelentkezésének érvénytelenségét megállapító ajánlatkérői döntést vitatja. Ez esetben az indokok számától, tartalmától függetlenül az egy kérelmi elemet képez, feltéve, hogy az érvénytelenségi okhoz egyéb jogkövetkezmény nem fűződik. Minden más esetben a jogorvoslati kérelmet elemei szerint külön-külön kell elbírálni, ha az egyébként tartalmazza a jogsértőnek vélt cselekményt, magatartást, döntést vagy mulasztást, megjelöli a megsértett jogszabályi rendelkezést és az adott indokhoz kapcsolódóan tartalmaz határozott indítványt az alperes döntésére vonatkozóan.
[24]	A felperes a megismételt eljárásban előterjesztett pontosított jogorvoslati kérelme három, egymástól jól elkülöníthető kérelmi elemet tartalmaz. A nyertes ajánlat érvénytelensége körében egyrészt azt az indokot hozta fel, hogy a konkrét és célzott második ár-indokolás kérésre a nyertes ajánlattevő nem adott választ, másrészt pedig azt, hogy az előzetes vitarendezési kérelmet követően adott válaszában a nyertes megváltoztatta az ajánlati ár adatát. A jogorvoslati kérelem ezen részeit a határozat indokolása is tartalmazza, ennek ellenére e kérdésekben az alperes érdemi vizsgálatot nem folytatott le, e kérelmi elemekről érdemben nem döntött.
[25]	A felperes által felhozott kifogásokat nagyon tág értelmezéssel sem lehet úgy értékelni, hogy azzal a felperes önmagában a többszöri kérdésfeltevést kifogásolta volna. Ilyen jogsértésre a felperes még csak utalást sem tett. Ennek ellenére az alperes azért utasította el az 1. kérelmi elemet, mert nem ütközik a Kbt.-be a többszöri rákérdezés.
[26]	A 2. kérelmi elem körében szintén tartalmazza a határozat azt a felperesi állítást, miszerint a nyertes a felmerülő napidíjat illetően olyan pénzügyi machinációt mutatott be, amellyel megkerülte a szociális és munkajogi követelményeket és jogszerűtlen levezetést nyújtott az ajánlati ára alátámasztására. E vonatkozásban a felperes számos, különféle konkrét érvelést hozott fel. Ezekre nézve azonban az alperes a tényállást nem tárta fel, a napidíj közteher-vonzatával kapcsolatban sem ténybeli, sem jogi indokolást nem adott, döntését kizárólag azzal a sommás megállapítással támasztotta alá, hogy az adójogszabályok betartását nem köteles vizsgálni.
[27]	A közbeszerzési jogorvoslati eljárásnak valóban nem tárgya sem az ajánlatkérő, sem az ajánlattevők adózási szempontú ellenőrzése, esetlegesen az adójogszabályok megsértésének megállapítása. Kétségtelen az is, hogy a Kbt. 72. § (4) bekezdése külön nevesíti a 73. § (4) bekezdés szerinti környezetvédelmi, szociális és munkajogi követelményeket. Mindez azonban nem jelenti azt, hogy elfogadható lenne az olyan indokolás, amely az adójogszabályok megsértésén, kijátszásán alapul. Ennél fogva az alperes e kérelmi elem esetében sem kerülhette volna meg a részletes tényfeltárást és döntéshozatalt.
[28]	A fentiek szerint az elsőfokú bíróság a jogorvoslati kérelem alapos, mindenre kiterjedő vizsgálatával helytállóan jutott arra a következtetésre, hogy az ténylegesen három jól elkülöníthető kérelmi elemet tartalmaz, amelyeket az alperes nem bírált el.
[29]	Az alperes a puszta állításával nem tudta megdönteni az elsőfokú bíróságnak a jogszabályok helyes értelmezésén alapuló logikus levezetését és okszerű érvrendszert tartalmazó indokolását.
[30]	A kifejtettekre figyelemmel a Kúria a Pp. 275. § (3) bekezdését alkalmazva a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta, mert az nem sérti a felülvizsgálati kérelemben megjelölt jogszabályi rendelkezéseket.

	A döntés elvi tartalma

[31]	A jogorvoslati kérelem minden kérelmi elemét külön-külön el kell bírálni.
Záró rész
[32]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdése alkalmazásával tárgyaláson kívül bírálta el.
[33]	A felperesnek a felülvizsgálati eljárásban költsége nem merült fel, ezért arról rendelkezni nem kellett.
[34]	Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 5. § (1) bekezdés c) pontja szerint teljes illetékmentességben részesülő alperes helyett a felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli a bírósági eljárásban alkalmazandó költségmentességről szóló 6/1986. (VI.26) IM rendelet 14. §-ában foglaltaknak megfelelően.
[35]	Az ítélet elleni felülvizsgálat lehetőségét a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.
Budapest, 2020. március 25.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Vitál-Eigner Beáta s.k. előadó bíró; Dr. Sugár Tamás s.k. bíró
A kiadmány hiteléül:
tisztviselő