A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.VI.38.175/2018/5.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás előadó bíró, Dr. Vitál-Eigner Beáta bíró
	
A felperes: felperes neve

A felperes képviselője: ... Ügyvédi Iroda 
	
Az alperes: alperes neve

Az alperes képviselője: Dr. ... kamarai jogtanácsos

Az alperesi beavatkozó: Alperesi beavatkozó

Az alperesi beavatkozó képviselője: Dr. képviselő
	
A per tárgya: útépítési ügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: a felperes

A felülvizsgálati kérelem száma: 13.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2018. június 26-án kelt 5.K.27.007/2018/11.
Rendelkező rész 
A Kúria a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.K.27.007/2018/11. számú ítéletét hatályon kívül helyezi, az alperes FE/03/2588-5/2017. számú határozatát - az elsőfokú határozatra is kiterjedően - hatályon kívül helyezi és az elsőfokú hatóságot új eljárásra kötelezi.
Kötelezi az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a felperesnek 80.000 /nyolcvanezer/ forint együttes elsőfokú és felülvizsgálati eljárási költséget.
A feljegyzett kereseti és felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	Az alperesi beavatkozó (a továbbiakban: beavatkozó) kérelmére a Fejér Megyei Közlekedési Felügyelet a módosított VII/61902-14/1999. számú határozatában engedélyezte a Székesfehérvár 62. számú főút 44+185 km szelvényében (korábbi 8. számú főút) körforgalmi csomópont, valamint a hozzá kapcsolódó közúti létesítmények építését. A beavatkozó kérelmére az elsőfokú hatóság határozatában a forgalomba helyezési engedélyt megadta. A fellebbezés folytán eljárt alperesi jogelőd a 2006. szeptember 28-án kelt határozatában a forgalomba helyezést nem engedélyezte. 
[2]	A beavatkozó a 2012. november 28-án kelt iratában ideiglenes forgalomba helyezési engedélyt kért. A alperes nevemegismételt eljárás eredményeként 2015. augusztus 26-án hozott elsőfokú határozatában a perbeli körforgalmú csomópont, valamint a hozzá kapcsolódó létesítmények ideiglenes forgalomba helyezését 2016. április 30-ig engedélyezte. A határozat V. pontjában többek között előírásra került, hogy a felperes kezeli a jobb oldali szervízút ... hrsz.-ú ingatlanra eső területét. A fellebbezés folytán eljárt Nemzeti Közlekedési Hatóság a 2015. december 18-án kelt végzésében a fenti elsőfokú határozatot azzal hagyta helyben, hogy az ideiglenes forgalomba helyezési engedély érvényességi ideje 2016. augusztus 31-e. 
[3]	A beavatkozó kérelmére a alperes neveSzékesfehérvári Járási Hivatala a 2017. október 24-én kelt határozatában a perbeli körforgalmú csomópont, valamint a hozzá kapcsolódó egyéb utakra vonatkozóan kiadott ideiglenes forgalomba helyezési engedély érvényességét 2018. augusztus 31-ig meghosszabbította. 
[4]	A felperes fellebbezését elbíráló alperes a 2017. december 14-én hozott FE/03/2588-5/2017. számú határozatában az elsőfokú határozatot helybenhagyta. Az indokolásban kifejtette, hogy a biztonságos közúti közlekedésre való alkalmasságért felelős útkezelő nyilatkozatára figyelemmel az ideiglenes forgalomba helyezési engedély érvényességi ideje meghosszabbításának nem volt akadálya. Az utak építésének, forgalomba helyezésének és megszüntetésének engedélyezéséről szóló 93/2012. (V.10.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 22. § (5) bekezdése alapján - figyelemmel a (6) bekezdésben előírtakra is - az alperes megállapította, hogy az elsőfokú hatóságnál a beavatkozó az előírt 60 napos határidő ellenében az érvényességi idő lejárta előtt, 2017. augusztus 24-én terjesztette elő a meghosszabbítás iránti kérelmét. Ennek azonban az ügy érdemére nincs kihatása. A Rendelet 22. § (4) bekezdése az eljárásban nem alkalmazható, mert az egy olyan feltételrendszert határoz meg, amely végleges forgalomba helyezés tárgyában indult eljárásban teszi lehetővé az eljáró hatóság számára az ideiglenes forgalomba helyezés engedélyezését. 
A felperes által hivatkozott Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 1:3. § és 1:5. §-ával kapcsolatosan az alperes kifejtette, hogy a felperes - mint a ... hrsz.-ú ingatlan tulajdonosa - és a beavatkozó, mint az út tulajdonosa között szükséges a tulajdonjog rendezés, ez azonban a polgári jog által szabályozott terület, amely nem tárgya a perbeli hatósági eljárásnak. Az önkéntes kölcsönös nyugdíjpénztárak befektetési és gazdálkodási szabályairól szóló 281/2001. (XII.26.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 20/A. § (1) bekezdése szintén nem alkalmazható a hatósági eljárás során. 
	A kereseti kérelem
[5]	A felperes eljárási- és anyagi jogi jogszabálysértésekre hivatkozással keresettel támadta az alperes határozatát kérve annak bírósági felülvizsgálatát. 

	Az elsőfokú ítélet 

[6]	A közigazgatási és munkaügyi bíróság jogerős ítéletében a keresetet elutasította. Az indokolásban felhívta a Rendelet 22. § (4), (5), (6) bekezdéseit, a Ptk. és a Korm. rendelet alperesi határozatban rögzített rendelkezéseit, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 6. §-át. 
[7]	Érvelése szerint a beavatkozónak 2017. június 2-ig kellett volna előterjesztenie a meghosszabbításra irányuló kérelmét a Rendelet 22. § (5) bekezdésére figyelemmel. A 22. § (6) bekezdése azonban feloldja ezt a kötelezettséget, mert ahhoz fűz joghatást, amennyiben az engedély hatályán belül nem nyújtják be a meghosszabbításra irányuló kérelmet. Jelen esetben a beavatkozó az engedély hatályán belül kezdeményezte a meghosszabbítást, ezért a Rendelet 22. § (5) bekezdésében írt határidő elmulasztásának nincs az ügyre érdemi kihatása. 
[8]	A per alapját képező közigazgatási eljárás az ideiglenes forgalomba helyezési engedély egy évvel történő meghosszabbítására irányult. Ennek feltétele az, hogy a közlekedési építmény a rendeltetésszerű használatra alkalmas legyen, valamint a környezetvédelmi és a forgalombiztonsági követelmények teljesüljenek, utóbbit a felperes nem vitatta. Ez azt jelenti, hogy az egy évvel történő meghosszabbítása az engedélynek jogszerűen történt. Nem helytálló a felperes azon felvetése, hogy az alperesnek vizsgálnia kellett volna a végleges forgalomba helyezés feltételét, ugyanis ilyen előírást az irányadó jogszabály nem tartalmaz.
[9]	A Ptk. és a Korm. rendelet felperes által hivatkozott szabályainak alkalmazása a hatósági eljárásban nem merült fel, így az azok megsértése sem lehetett a per tárgya. A Ket. 6. §-a nem sérült, mert az eljáró hatóságoknak a Rendelet 22. § (5) bekezdésében foglalt feltételeket kellett vizsgálniuk, az erre irányuló eljárást pedig a felperes sem kifogásolta. A beavatkozó ingatlan-nyilvántartási eljárásra vonatkozó nyilatkozata nem volt tárgya az eljárásnak.
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[10]	A jogerős ítélet ellen a felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet elsődlegesen annak hatályon kívül helyezése és a keresetnek való helyt adás, másodlagosan a hatályon kívül helyezés mellett az elsőfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítása iránt. Véleménye szerint az ítélet sérti a Rendelet 22. § (4), (5), (6) bekezdéseit; a Ket. 1. § (1), 6. § (1), (2) bekezdéseit, 72. § (1) bekezdés ea) pontját; a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 221. § (1) bekezdését; a Ptk. 1:3., 1:5. §-ait, a Korm. rendelet 20/A. § (1) bekezdését, valamint az Alaptörvény R. cikk (2) és XIII. cikk (1), (2) bekezdéseit. 
[11]	Álláspontja szerint az elsőfokú bíróság jogszabályellenesen értelmezte a Rendelet 22. § (6) bekezdését és vetette össze az (5) bekezdéssel, amikor megállapította, hogy a 60 napos határidő nem jogvesztő és a (6) bekezdés feloldja a kérelmező fenti kötelezettségét. Ezzel szemben a 22. § (5) bekezdése kógens rendelkezés, amelyet a 22. § (6) bekezdése nem old fel. A 60 napos határidő elmulasztása azt jelenti, hogy az ideiglenes forgalomba helyezési engedély hatálya lejár, azt már nem lehet meghosszabbítani. 
[12]	A Rendelet 22. § (4) bekezdésére figyelemmel a per alapját képező közigazgatási eljárásban nem volt mellőzhető annak vizsgálata, hogy a beavatkozó tett-e valamit és ha igen, mit, annak érdekében, hogy előbbre lépjen a végleges forgalomba helyezési engedély felé és teljesítse az építési engedély területszerzésre vonatkozó előírását. Az ezzel ellentétes bírósági okfejtés jogszerűtlen. 
[13]	Az eljárt hatóságok nem vizsgálták, hogy a felperes tulajdonában álló székesfehérvári ... hrsz.-ú ingatlan vonatkozásában a beavatkozó nem rendelkezik jogerős telekalakítási engedéllyel és ezen ingatlan körforgalmi csomóponttal érintett részének tulajdonjoga megszerzése érdekében évek óta nem tett semmit. Ezzel sérült a Ket. 72. § (1) bekezdés ea) pontja.
[14]	A bírósági ítéletben írtakkal szemben az alperesnek figyelembe kellett volna vennie a Korm. rendelet 20/A. § (1) bekezdését, és a Ket. 1. § (1) bekezdését, valamint az Alaptörvény felhívott rendelkezéseit. Az ezekre való felperesi hivatkozások vizsgálatának elmaradása a Pp. 221. § (1) bekezdésébe ütközik. 
[15]	Az alperes figyelmen kívül hagyta azt a tényt, miszerint a beavatkozó fenntartotta azt a jogellenes állapotot, hogy a felperestől nem szerezte meg a ... hrsz.-ú ingatlan tulajdonjogát. Ezzel sérültek a Ptk. és a Ket. jogelvei. 
[16]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását indítványozta. 
[17]	A beavatkozó nyilatkozatot nem tett. 
A Kúria döntése és jogi indokai
[18]	A felülvizsgálati kérelem nagyobb részt alapos.
[19]	A Pp. 275. §  (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének helye nincs. A Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[20]	A Kúria álláspontja szerint az elsőfokú bíróság a pontosan és törvényesen megállapított tényállásból az ügy érdemében helytelen jogi következtetést vont le. 
[21]	A Kúriának elsődlegesen abban kellett döntenie, hogy a felperes a közigazgatási eljárást indító kérelmét határidőben nyújtotta-e be.
[22]	A Rendelet 22. § (5) bekezdése értelmében az ideiglenes forgalomba helyezési engedély -  hatályának lejárta előtt legkésőbb 60 nappal előterjesztett kérelemre - alkalmanként egy-egy évvel meghosszabbítható, ha az ideiglenesen forgalomba helyezett közlekedési építmény a rendeltetésszerű használatra alkalmas, a környezetvédelmi és a forgalombiztonsági követelmények teljesülnek. A 22. § (6) bekezdése szerint, ha az építtető az ideiglenes forgalomba helyezési engedély hatályán belül nem kezdeményezi annak meghosszabbítását, vagy a közlekedési építmények végleges forgalomba helyezését, az ideiglenesen forgalomba helyezési engedély hatályát veszti, a közlekedési építmények közforgalomban való további használata engedély nélküli használatnak minősül. 
[23]	A felek és a beavatkozó által nem vitatottan a beavatkozó a Rendelet 22. § (5) bekezdésében írt határidőn túl, de a 22. § (6) bekezdésében rögzített határidőn belül nyújtotta az ideiglenes forgalomba helyezési engedély meghosszabbítása iránti kérelmét. A 22. § (5) bekezdésébe foglalt határidő elmulasztásához a jogalkotó szankciót nem rendelt, így annak elmulasztása nem eredményezheti a kérelem elutasítását. A beavatkozó az ideiglenesen forgalomba helyezési engedély hatályán belül kezdeményezte annak meghosszabbítását, betartva a Rendelet 22. § (6) bekezdésében írtakat, ezért a kérelemről az elsőfokú hatóságnak érdemben kellett döntenie. 
Az elsőfokú bíróság a Rendelet 22. § (5) és (6) bekezdésének összevetését helyesen végezte el, a felperes felülvizsgálati kérelme ebben a körben nem foghat helyt. 
[24]	A Rendelet 6. §-a határozza meg az utakra vonatkozó hatósági engedélyek fajtáit, így annak c) pontja a forgalomba helyezési engedélyt. 
[25]	A Rendelet 18-21. §-ai a forgalomba helyezési eljárást szabályozzák, amelynek eredménye a (végleges) forgalomba helyezési engedély. 
Az ideiglenes forgalomba helyezésről a Rendelet 22. §-a rendelkezik, amely hat bekezdésből áll. Az engedély nélküli használatbavételt a Rendelet 23. §-a szabályozza. 
[26]	Az iratokból megállapíthatóan a körforgalom legkésőbb 2005. júliusában elkészült, mert arra a beavatkozó 2005. július 14-én kért forgalomba helyezési engedélyt, amelyre vonatkozóan kiadott elsőfokú határozatot az alperes jogelődje megváltoztatott és a 2006. szeptember 28-án kelt határozatában a forgalomba helyezést nem engedélyezte. A beavatkozó 2012. november 28-án nyújtott be ideiglenes forgalomba helyezési engedélyt, ami azt jelenti, hogy a körforgalom a fenti két időpont között vagy nem üzemelt, vagy azt engedély nélkül vették használatba. 
[27]	A Kúria megítélése szerint a Rendelet 22. §-a két esetben teszi lehetővé ideiglenesen forgalomba helyezési engedély kiadását. Egyrészt a 22. § (1) bekezdése szerint, amikor az építményt vagy annak egy részét meghatározott időtartamra az építési munka teljes befejezése előtt ideiglenesen lehet forgalomba helyezni, ha az építmény vagy annak egy része a rendeltetésszerű használatra alkalmas, a környezetvédelmi és forgalombiztonsági követelményeknek megfelel. A 22. § (1) bekezdése alkalmazásának egyik feltétele, hogy az építési munka még ne fejeződjön be teljesen. A 22. § (2) és (3) bekezdései az (1) bekezdéshez kapcsolódnak. 
[28]	A Rendelet 22. § (4) bekezdése rögzíti, amennyiben a forgalomba helyezési eljárás során a hatóság úgy ítéli meg, hogy a végleges forgalomba helyezés feltételei nem állnak fenn, a szükséges intézkedések megtételére való kötelezés mellett a közlekedési építmény vagy az építmény egy részének meghatározott időtartamra - legfeljebb három évre - történő ideiglenes forgalomba helyezését engedélyezheti, az (1) bekezdés szerinti, ha annak kezelését, üzemeltetését az építtetője a közút leendő kezelője nyilatkozatban vállalja. 
[29]	A Rendelet 22. § (4) bekezdése alapján ideiglenes forgalomba helyezési engedély egyebek mellett akkor bocsátható ki, ha folyik egy forgalomba helyezési engedélyezési eljárás, de a végleges forgalomba helyezés feltételei nem állnak fenn. 
[30]	A körforgalom építési munkái nem vitásan teljesen befejeződtek, ezért a Rendelet 22. § (1) bekezdése nem irányadó. A beavatkozó kérelme nem végleges forgalomba helyezési engedély kiadására irányult, így a Rendelet 22. § (4) bekezdése sem alkalmazható. 
Az elsőfokú hatóság és az alperes döntésének alapja a Rendelet 22. § (5) bekezdése, azonban ez a jogszabályhely a felülvizsgálati bíróság nézete szerint nem önálló ideiglenes forgalomba helyezési engedély kiadása iránti jogcím, hanem egy már kiadott ideiglenes forgalomba helyezési engedély meghosszabbítására vonatkozik, tehát járulékos jellegű. 
[31]	Az alperes jogelődje az első ideiglenes forgalomba helyezési engedélyt kiadó elsőfokú határozatot helyben hagyó, 2015. december 18-án kelt végzésében kifejtette, hogy az építési engedély előírásainak való megfelelőséget a közlekedési hatóságnak mind az ideiglenes, mind a végleges forgalomba helyezési eljárás során vizsgálnia kell. A két eljárás közötti alapvető különbség, hogy az ideiglenes forgalomba helyezés egy olyan közbenső állapotra is kérhető, amely kielégíti a Rendelet 22. § (1) bekezdése szerinti követelményeket, de nem felel meg maradéktalanul az építési engedélyben foglaltaknak. A nem megfelelőség okai jelen esetben a tulajdonosi hozzájárulás hiányából, illetve a szervízút tulajdonosi és kezelői viszonyának eltéréséből fakadnak, amelyek összhangját a végleges forgalomba helyezésig az építtetőnek kell megteremtenie. Amennyiben ennek feltételei nem adottak, úgy az építtető a Rendelet 22. § (5) bekezdése szerint az ideiglenes forgalomba helyezés meghosszabbítás iránti kérelmet terjeszthet elő az elsőfokú hatósághoz. 
[32]	A felülvizsgálati bíróság kiemeli, hogy az újabb ideiglenes forgalomba helyezési engedélyt a közlekedési hatóságnak a Rendelet 22. § (5) bekezdése alapján még akkor sem kell kiadnia, ha az építmény a rendeltetésszerű használatra alkalmas, valamint a környezetvédelmi és a forgalombiztonsági követelmények teljesülnek. Ugyanis a 22. § (5) bekezdése a „meghosszabbítható” kifejezést használja, vagyis a közlekedési hatóság mérlegelési jogkörébe tartozik az engedély meghosszabbítása. 
[33]	A Kúria nézete szerint a jogvita eldöntése során meghatározó jelenőséggel bírnak a Ket. egyes alapelvi rendelkezései, így elsősorban 1. § (1) és (2) bekezdése. 
[34]	A Ket. 1. § (1) bekezdése alapján a közigazgatási hatóság az eljárása során köteles megtartani és másokkal is megtartatni a jogszabályok rendelkezéseit. Hatáskörét a jogszabályokban előírt célok megvalósítása érdekében, mérlegelési és méltányossági jogkörét a jogalkotó által meghatározott szempontok figyelembevételével és az adott ügy egyedi sajátosságaira tekintettel gyakorolja. Az 1. § (2) bekezdése értelmében a közigazgatási hatóság a hatáskörének gyakorlásával nem élhet vissza, hatáskör gyakorlása során a szakszerűség, az egyszerűség és az ügyféllel való együttműködés követelmények megfelelően köteles eljárni. A hatóság ügyintézője jóhiszeműen, továbbá a jogszabály keretei között az ügyfél jogát és jogos - ideértve gazdasági - érdekét szem előtt tartva jár el. 
[35]	A Rendelet forgalomba helyezésre és ideiglenes forgalomba helyezésre vonatkozó szabályainak teleologikus, nyelvtani és rendszertani értelmezéséből a Kúria azt a következtetést vonta le, hogy a jogalkotó egyértelmű célja az, hogy a közlekedési építmények végleges forgalomba helyezési engedéllyel rendelkezzenek, ideiglenes forgalomba helyezési engedély kivételesen, kizárólag a Rendelet 22. §-ában írt valamely feltételrendszer teljesülése esetén adható ki. 
[36]	Ellentétes a jogalkotó céljával azon perbeli helyzet, hogy a legkésőbb 2005-ben véglegesen elkészült körforgalomnak nincs végleges forgalomba helyezési engedélye, az építtető nem képes megteremteni a végleges forgalomba helyezési engedély kiadásának teljes körű feltételrendszerét.
[37]	A közlekedési hatóság eljárása során köteles figyelembe venni a Ket. 1. § (1) és (2) bekezdését, ezen belül a jog társadalmi rendeltetését, ehhez kapcsolódóan hatásköre gyakorlásával nem élhet vissza. 
[38]	A fentiek azt jelentik, hogy a hatóságnak törekednie kell arra, hogy a perbeli körforgalom rendelkezzen végleges forgalomba helyezési engedéllyel. Ezzel a céllal ellentétes az ideiglenes forgalomba helyezési engedély feltétel nélküli meghosszabbítása, ez ugyanis az építtető számára kötelezettséggel nem jár, így nem segíti elő azt, hogy az építtető megtegye azokat a szükséges cselekményeket, amelyek a végleges engedély kiadását biztosítják. 
[39]	A Kúria a fenti érvelését az Alaptörvény 28. cikke is alátámasztja, amikor a második mondatában rögzíti, hogy az Alaptörvény és jogszabályok értelmezésekor azt kell feltételezni, hogy a józan észnek és a közjónak megfelelő, erkölcsös és gazdaságos célt szolgálnak. 
[40]	Az alperes határozata és az elsőfokú bíróság ítélete sérti a Ket. 1. § (1), (2) bekezdéseit és ezen keresztül a Rendelet 22. § (4) bekezdését.
[41]	A Kúria a Pp. 275. § (4) bekezdését alkalmazva a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte, az alperes határozatát - az elsőfokú határozatra is kiterjedően - hatályon kívül helyezte és az elsőfokú hatóságot új eljárásra kötelezte. 
[42]	Az új eljárás során az elsőfokú hatóság köteles a jelen ítéletben foglaltaknak megfelelően eljárni. Mérlegelése során be kell tartania a Pp. 339/B. §-ában írtakat, vagyis a tényállást kellő mértékben fel kell tárnia, az eljárási szabályokat betartania, a mérlegelése szempontjait a határozatának tartalmaznia kell azzal, hogy az indokolásból ki kell tűnnie a bizonyítékok értékelése okszerűségének. 
[43]	Ideiglenes forgalomba helyezési engedély csak akkor adható ki, ha ennek feltételéül szabja a hatóság azt, hogy a beavatkozó a végleges engedély kiadásához szükséges intézkedéseket meghatározott határidőn belül köteles megtenni. Amennyiben ezen intézkedéseket a beavatkozó már foganatosította, úgy ideiglenes engedély nem adható ki, hanem a beavatkozót kötelezni kell végleges forgalomba helyezési engedély iránti kérelem benyújtására. 
A döntés elvi tartalma
[44]	A közlekedési hatóságnak törekednie kell arra, hogy az elkészült közlekedési építményre végleges forgalomba helyezési engedély kerüljön kiadásra. Ebben a körben a hatóságnak figyelemmel kell lennie a jog társadalmi rendeltetésére, funkciójára, amellyel ellentétes, ha a közlekedési építmény folyamatosan ideiglenes forgalomba helyezési engedéllyel működik.

Záró rész

[45]	A felülvizsgálati kérelmet a Kúria a Pp. 274. § (2) bekezdése szerint tárgyaláson bírálta el.
[46]	A pervesztes alperes köteles a Pp. 78. § (1) bekezdése alapján a felperes részére együttes elsőfokú és felülvizsgálati eljárási költség megfizetésére. 
[47]	Az alperes az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 5. § (1) bekezdés c) pontjára figyelemmel személyes illetékmentes, ezért a feljegyzett kereseti és felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 14. §-ára tekintettel.
[48]	Az ítélettel szembeni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdésének e) pontja zárja ki.
Budapest, 2019. december 4.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás s.k. előadó bíró, Dr. Vitál-Eigner Beáta s.k. bíró
A kiadmány hiteléül:
tisztviselő