A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: 			Kfv.III.38.120/2018/4.

A tanács tagjai: 			dr. Kovács András a tanács elnöke
			dr. Mudráné dr. Láng Erzsébet előadó bíró
			dr. Rák-Fekete Edina bíró
	
Az I. rendű felperes: 		(...)

A II. rendű felperes:		(...)
Az I. és II. rendű 
felperesek képviselője: 	Dr. Gurbi Ügyvédi Iroda

Az alperes: 			Közbeszerzési Hatóság Közbeszerzési Döntőbizottság

Az alperes képviselője: 	(...) jogtanácsos
	
A per tárgya: 	közbeszerzési ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata
A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperesek
A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Fővárosi Törvényszék 107.K.700.344/2018/5.
Rendelkező rész 
A Kúria a Fővárosi Törvényszék 107.K.700.344/2018/5. számú ítéletét hatályában fenntartja.

Kötelezi a Kúria a felpereseket, hogy 15 nap alatt fizessenek meg az alperesnek egyetemlegesen 50.000 (ötvenezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.

Kötelezi a felpereseket, hogy egyetemlegesen fizessenek meg az államnak - felhívásra - 70.000 (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.

Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]	Az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság (a továbbiakban: ajánlatkérő) a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) Második rész szerinti tárgyalásos közbeszerzési eljárást indított az „Egységes Ellátási Rendszer (a továbbiakban: EER.) létrehozása és kapcsolódó szolgáltatások nyújtása" tárgyában, melynek részvételi felhívását az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2017. január 13. napján adta fel. A felhívás 2017. január 18. napján jelent meg és két esetben ezt követően módosításra került. 
[2]	Az ajánlatkérő a felhívás II.2.5.) pontjában az értékelési szempontok körében a jelen perben támadott alperesi határozat 2. oldal „Indokolás" részének 2. pontjában részletezetteket határozta meg, melyben minőségi kritériumként adta meg a szoftver működéséhez ajánlott minimális hardver konfiguráció szakmai összpontszámát, súlyszámát 15-ben határozva meg, és ugyancsak minőségi kritériumként a szerződés teljesítésében részt vevő személyi állomány gyakorlatát, a súlyszámát 16-ban jelölve meg, valamint ezen belül felsorakoztatott négy alszempontot, hozzá rendelve azok súlyszámát. 
[3]	Az ajánlatkérő a részvételi felhívás mellé a közbeszerzési dokumentumok között ajánlott iratmintákat is a jelentkezők rendelkezésére bocsátott, amelyek között szerepelt a 11/A. melléklet „Nyilatkozat a szakemberekről" valamint a 11/B. melléklet „Nyilatkozat a szakemberekről" megnevezéssel, az alperesi határozat 5. oldalán is rögzített tartalommal.
[4]	A felperesi kérelmezők határidőre benyújtották a részvételi jelentkezést, amelyben a Felolvasólapon az ajánlatkérő által kiadott iratminta szerinti tartalmon felül feltüntették 3. pont alatt a „személyi állomány gyakorlata" megjelöléssel az alperesi határozat 6. oldal 2. bekezdésében táblázat formájában részletezetteket, csatolták a 4. számú mellékletet, valamint a 11/A. számú és a 11/B. számú mellékleteket a részvételi jelentkezők és az alvállalkozók tekintetében. 
[5]	A (...) Zrt. (egyéb érdekelt) és a (...) Kft. is a részvételre jelentkezők között volt. Az előbbi cég a Felolvasólapon az előírt adattartalmat rögzítette, csatolta a 4. számú mellékletet, valamint megnevezte a szakembereket az egységes európai közbeszerzési dokumentum (a továbbiakban: EEKD) megfelelő pontjaiban, a részvételi jelentkezése 26., 49., 69., 89. oldalán a M/2. pont egyes pontjaira utalva. 
[6]	A (...) Kft. részvételi jelentkezésének Felolvasólapja az előírt adattartalmat rögzítette, ez a cég is csatolta a 4. számú mellékleteket, megjelölte az EEKD megfelelő pontjában az egyes szakemberek gyakorlatát a projektek feltüntetésével; továbbá a részvételi jelentkezésben több alkalmassági szempont tekintetében nem jelölt meg vagy kevesebb szakembert jelölt meg.
[7]	A részvételi jelentkezések 2017. március 16. napján történt bontását követően az ajánlatkérő hiánypótlásra hívta fel a részvételre jelentkezőket. Felperesek határidőre benyújtották a hiánypótlásokat, majd az ajánlatkérő 2017. június 13. napján megküldte a részvételi szakasz összegezését a jelentkezők részére, amelyben felperesi kérelmezők esetében érvénytelenséget állapított meg arra hivatkozással, hogy a felperesi közös részvételre jelentkezők ajánlatot tettek már a részvételi jelentkezésben, így a Kbt. 73. § (3) bekezdése szerinti érvénytelenségi ok áll fenn. 
[8]	A felperesek 2017. június 22. napján jogorvoslati kérelmet nyújtottak be az alpereshez, amelyben sérelmezték az ajánlatkérő fenti megállapítását. Az állításuk szerint az általuk benyújtott iratok csatolásával és azok tartalma szerint ajánlatot nem tettek. Arra is hivatkoztak, hogy a másik két részvételre jelentkező cég esetében az ajánlatkérő nem kifogásolta azokat a körülményeket, adatokat, amelyeket a felpereseknél, az ő vonatkozásukban nem állapította meg a szabálytalan ajánlattételt. Utaltak arra, hogy az ajánlatkérő nem tett eleget az indokolási kötelezettségének, nem jelölte meg, hogy konkrétan miben valósult meg az ajánlattétel a részvételi szakaszban.
[9]	Az alperes a 2017. július 31. napján kelt D.311/16/2017. számú határozatával a felperesek/kérelmezők jogorvoslati kérelme 1. eleme - az indokolási kötelezettség megsértése - kapcsán megállapította, hogy az ajánlatkérő megsértette a Kbt. 79. § (1) bekezdését, és emiatt az ajánlatkérővel szemben 1 000 000 forint bírságot szabott ki. A jogorvoslati kérelem 2. és 3. kérelmi elemét az alperes elutasította. 
[10]	Indokolásában az elutasított 2. jogorvoslati kérelmi elem tekintetében rögzítette, hogy a kérelmezők - az előírtakkal ellentétben - csatolták a 11/A. mellékletet a részvételi jelentkezésükhöz, míg a 11/B. melléklet és a 12 melléklet csak az ajánlatkérő felhívására lett volna benyújtandó. Ezen kívül a Felolvasólap tartalmát kiegészítették a szakemberek többlettapasztalatának számszerű megadását is tartalmazó résszel, amely kifejezetten csak az értékelési szempontra vonatkozó, az értékelés körébe tartozó megajánlást tartalmazott. Az alperes szerint ebből következően a Felolvasólapon a szakemberek többlettapasztalata tekintetében megadott adattartalom nem az alkalmasság igazolására vonatkozott, hanem az értékelési szempontra tett ajánlati tartalom volt. A kérelmezők ajánlati tartalmat közöltek, figyelemmel arra, hogy a részvételi felhívás II.2.5.) pontjában 16-os súlyszámmal megadott minőségi kritérium volt a szerződés teljesítésében részt vevő személyi állomány gyakorlata, amelynek alszempontjaiként az ajánlatkérő az egyes szakembereknek az alkalmassági minimum követelményként meghatározott három éven felüli további gyakorlatára vonatkozó megajánlásokat kívánta értékelni. 
[11]	Az alperes megítélése szerint a részvételi jelentkezésben a kifejezetten az alkalmassági feltétel fölötti gyakorlati időre vonatkozó megajánlás megadása ajánlati tartalomnak minősül. A Kbt. 73. § (3) bekezdése szerint a részvételi jelentkezésben történő megajánlás a részvételi jelentkezés speciális érvénytelenségi okát jelenti. Ennek megállapításához nem szükséges az, hogy polgári jogi értelemben ajánlattételre kerüljön sor. Az alkalmasság megalapozását szolgáló adatokon felüli, az értékelés körébe tartozó adatok megadása a részvételi jelentkezésben a jelentkezés érvénytelenségéhez vezet. 
[12]	A kérelmezők részvételi jelentkezésében ugyancsak ajánlati tartalomnak minősül a részvételi jelentkezés 363. oldalán és 409. oldalán csatolt 11/A. számú melléklet is. A 11/A. számú melléklet, mint ahogy annak szövegében is szerepel, az értékelési szempontok tekintetében tett nyilatkozatot tartalmaz, amely szintén nem az alkalmasság igazolására szolgál, nem a részvételi jelentkezés része, ajánlati elemeket tartalmaz. Alperes álláspontja szerint a fent kifejtett indokok alapján ezen nyilatkozatok csatolása is a részvételi jelentkezés Kbt. 73. § (3) bekezdése szerinti érvénytelenségéhez vezet.
[13]	A harmadik jogorvoslati elem tekintetében az alperes megállapította, hogy a (...) Zrt. és a (...) Kft. a részvételi jelentkezéseiknek a Felolvasó lapjaiban kizárólag az iratmintának megfelelő adatokat tüntették fel, valamint a hiánypótlási felhívásra közölt projekt időtartamok szerepeltek, sem a részvételi jelentkezésekben, sem a hiánypótlásokban nem került megjelölésre az értékelési szempontokra (ajánlati elemként) többlettapasztalat. 
[14]	Alperes rámutatott, hogy a részvételre jelentkezőnek a részvételi jelentkezés benyújtásakor az alkalmassági követelményeknek való megfelelését az EEKD benyújtásával kellett előzetesen igazolni. Az EEKD-ban közölt adatok, tehát az alkalmasság előzetes igazolására vonatkoztak, ez pedig nem jelenti egyben az értékelési szempontra vonatkozó megajánlást is. Azzal, hogy az EEKD-ben a részvételi jelentkezők az alkalmassági minimum követelményt meghaladó gyakorlati időt is feltüntettek, még az alkalmasság igazolásának körében maradtak. Kimondta, mivel e két részvételre jelentkezőnél a részvételi szakaszban történt ajánlattételt az ajánlatkérő nem állapított meg, ezért az ajánlattétel tekintetében a fenti cégek a felperesi kérelmezőkkel nem voltak egyező megítélésűek. Mindezek miatt nem sérült az esélyegyenlőség, és az egyenlő bánásmód követelménye. E két cég és a felperesek részvételi jelentkezésének tekintetében jogszerűen hozott eltérő döntést az ajánlatkérő. 
A kereseti kérelem és az alperes védekezése
[15]	A felperesek a keresetükben az alperes határozatának 2. és 3. kérelmi elem tekintetében történő részbeni megváltoztatásával, a Kbt. 2. § (2) bekezdése, 69. § (1), (2) bekezdése, valamint 73. § (3) bekezdése vonatkozásában kérték az ajánlatkérő jogsértésének megállapítását, az ajánlatkérő közbeszerzési eljárás részvételi szakaszának eredményét megállapító összegzésének megsemmisítését. Másodlagosan a támadott határozat hatályon kívül helyezését, és az alperes új eljárás lefolytatására és új határozat hozatalára kötelezését. Kereseti kérelmük indokolásaként fenntartották a 2. és 3. kérelmi elemükkel kapcsolatban a jogorvoslati kérelmükben előadottakat. Sérelmezték, hogy az ajánlatkérő a részvételi felhívás II.2.5.) pontjában, valamint a III.1.3.) pontjában akként határozta meg a műszaki szakmai alkalmassági követelményeket és az értékelési szempontokat, hogy azok között a szerződés teljesítésébe bevonásra kerülő szakemberek tekintetében több ponton átfedés van, ugyanis az értékelés körében értelmezte az alkalmassági előíráshoz képest többlettapasztalatra nem vonatkozó megajánlást is. Álláspontjuk szerint nem tekinthető ajánlatnak az alkalmasság alátámasztásaként megadott adat, az ajánlatkérő ugyanis maga írta elő ezen adatok megadását, továbbá a tárgyi esetben nem történt olyan megajánlás, amely alkalmas lenne az ajánlatkérő befolyásolására, csupán az alkalmassági követelményeknek való megfelelés igazolása történt. Az eljárásban mindhárom részvételre jelentkező, tehát mind a felperesek, mint pedig a (...) Zrt. és a (...) Kft. ismertették az általuk teljesítésbe bevonni kívánt szakemberek többlettapasztalatát, ezért az ajánlatkérő akkor járt volna el jogszerűen, ha mindhárom részvételi jelentkezést érvénytelennek nyilvánítja. Arra is hivatkoztak, hogy egyébként nem választható szét az alkalmasság igazolása és az értékelésre bemutatott szakemberek többlettapasztalata, mivel a kettő szükségszerűen egybeesik. 
[16]	Felperesek szerint az alperesi határozat alapján kijelenthető, hogy minden az alkalmassági feltétel fölötti gyakorlati időre vonatkozó adat szerepeltetése ajánlati tartalomnak minősül, függetlenül attól, hogy az adat a részvételi jelentkezés mely dokumentumában található. A két adattartalom között semmiféle különbség nincs, ami az eltérő jogi megítélést megalapozná, az alperes ennélfogva tehát azonos helyzetben lévő részvételre jelentkezőket kezel eltérően, hiszen ugyanolyan tartalmat eltérően minősít. Hivatkoztak továbbá arra, hogy a 2017. március 2. napján változott a dokumentum tartalma a 11/A. számú melléklet tekintetében, mert az „ajánlattételre jelentkezők" szöveg helyett „részvételre jelentkezők" került feltüntetésre.
[17]	Miután az alperes a per tárgyalásán kijelentette, hogy a közbeszerzési eljárásban már az ajánlattételi szakasz is lezárult, felperesek azt kérték, amennyiben a részvételi szakasz összegzésének megsemmisítése okafogyott lenne, akkor a magas összegű eljárási költség megfizetésére kötelezést mellőzze a bíróság. Perköltségre is igényt tartottak.
[18]	Az alperes érdemi nyilatkozatában a felperesek keresetének elutasítását kérte.
Az elsőfokú ítélet
[19]	A bíróság a felperesek keresetét elutasította. Elöljáróban leszögezte, hogy a felhívás és a közbeszerzési dokumentumok szerint kellett a részvételre jelentkezést a részvételre jelentkezőknek benyújtaniuk, az arra nyitva álló határidőben jogorvoslattal nem kerültek megtámadásra az érintett előírások, így az ajánlatkérő kívánalma ezek alapján rögzült a részvételi szakaszban. Ennek megfelelően kellett a részvételre jelentkezőknek a jelentkezést benyújtaniuk, ezért a felpereseknek az az előadása, hogy a közbeszerzési iratok tartalma között vélt ellentmondás van vagy, hogy a 11/A. számú melléklet elnevezése ellentmondásosan változott a részvételi szakaszban, nem volt a perben figyelembe vehető. Ezt a tartalmat az arra nyitva álló határidőben nem vitatták, a felhívás és a közbeszerzési dokumentumok ezen tartalmát a jelen perben már nem is támadhatják. Amennyiben pedig a felpereseknek nem lett volna egyértelmű, hogy milyen tartalommal vagy mellékletekkel kell a jelentkezést benyújtani, a felhívás és a közbeszerzési dokumentumok megismerésekor kiegészítő tájékoztatáskéréssel fordulhattak volna az ajánlatkérőhöz, azonban erre sem került sor.
[20]	Idézte a bíróság a Kbt. 73. § (3) bekezdését és rámutatott, hogy a felperesek a 2. jogorvoslati kérelmi elem kapcsán lényegében azt állították, hogy az alperes által kifogásolt tartalom nem jelent ajánlattételi tartalmat. A beterjesztett iratanyag alapján a bíróság is megállapította, hogy a felperesek a Felolvasólap tartalmát kiegészítették egy 3. ponttal, amely alatt egy táblázat szerepelt a személyi állomány gyakorlata címmel. A táblázat első oszlopa az értékelési részszempont számát a második oszlop az alkalmassági követelmény megnevezését a harmadik oszlop a szakember többlettapasztalatának számszerű megadását tartalmazta években. Ez a tartalom a bíróság olvasatában egyértelműen megajánlást tartalmazó, tehát az érdemi értékelés körébe tartozó tartalom, amely ezért ajánlati tartalomnak minősül. A Felolvasólap a részvételi szakaszban nem tartalmazhatott volna többet, annak megszövegezéséből eredően, mint amit az ajánlatkérő az iratmintában is feltüntetett. Azaz a részvételre jelentkező nevét, címét, elérhetőségét, az eljárás tárgyát. A felperesek által kiegészített 3. pontban viszont olyan tartalom szerepelt, ami már az eljárás ajánlattételi szakaszához tartozó értékelési szempont.
[21]	Egyetértve az alperesi állásponttal, a bíróság ugyanezt állapította meg a felperesek által a részvételi jelentkezésekhez csatolt 11/A. és 11/B. számú mellékletek vonatkozásában is. Az ajánlatkérő által előírtakkal ellentétben csatolták a 11/A. mellékletet, míg a 11/B. melléklet csak az ajánlatkérő kifejezett kérése esetén lett volna benyújtandó. Ilyen kérés azonban nem volt. A 11/A. számú melléklet tartalmából következően olyan adatokat foglal magában, amelyek szintén a közbeszerzési eljárás részvételi szakaszára nem tartozó, az érdemi értékelés körét érintő ajánlati elemet hordoznak. 
[22]	Ebből következően a felperesek által megadott megajánlásnak minősülő adatok az alkalmasság megalapozását szolgáló adatokon felüli olyan adatok megadását jelentik, amelyek az érdemi értékelésre kihatással lehetnek, az ajánlatkérőt befolyásolhatták. Ez pedig a részvételi jelentkezésnek a Kbt. 73. § (3) bekezdése szerinti érvénytelenségét eredményezte. Helytállóan döntött tehát az ajánlatkérő, amikor a felperesek közös részvételi jelentkezését a fentiek miatt érvénytelennek minősítette, és ebből következően helyesen állapította meg az alperes, hogy az ajánlatkérő eljárása jogszerű volt.
[23]	A felperesek a 3. számú jogorvoslati kérelmi elem kapcsán azt hangsúlyozták, hogy a másik két ajánlattevő tekintetében az alperes nem kifogásolta azt az ajánlati tartalmat, amit a felperesnél. Ezzel szemben a tényállási részben rögzítettek szerint a közbeszerzési iratanyag alapján megállapítható volt, hogy a fent nevezett két másik gazdasági szereplő a részvételi jelentkezésében ajánlattételre vonatkozó tartalmat nem jelölt meg. Nem tett megajánlást az értékelési szempontnak minősülő többletszakmai tapasztalatra, csak a részvételi szakaszban irányadó, az ajánlatkérő által az iratmintában feltüntetett adatokat jelölték meg, kizárólag az alkalmasság körében közöltek adatot. Mindezek miatt alaptalan maradt a felperesek azon hivatkozása, hogy az ajánlatkérő a másik két cég részvételi jelentkezését jogsértően nem minősítette érvénytelennek. A fentiek alapján ugyanis a jelen per felpereseitől eltérően, a másik két részvételre jelentkező a részvételi szakaszban ajánlati tartalmat nem közölt, tehát a helyzetük nem azonos a felperes helyzetével. Nem azonos helyzetben lévő gazdasági szereplőket pedig nem lehet azonosan kezelni, ezért nem merülhetett fel, hogy a másik két jelentkező részvételi jelentkezése érvénytelen lenne. Az ajánlatkérő és az alperes eljárásával tehát nem sérült a tárgyi esetben az egyenlő bánásmód és az esélyegyenlőség követelménye. 
[24]	Az alperes a jelen perben támadott határozatával az eljárási költségről a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek megfelelően helytállóan rendelkezett. Figyelembe véve, hogy felperesek jogorvoslati kérelmének 2. és 3. elemét jogszerűen utasította el mint alaptalant, az eljárási költségről való rendelkezés tekintetében sem lehetett ezért a határozatot megváltoztatni. Ennélfogva tehát a bíróság a felperesek keresetét a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 339. § (1) bekezdés alapján elutasította. 
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[25]	A jogerős ítélettel szemben a felperesek terjesztettek elő felülvizsgálati kérelmet. Elsődlegesen kérték a Kúriát, hogy az alperes határozatát a Kbt. 172. § (3) bekezdése alapján annak a felperesi jogorvoslati kérelem 2. és 3. kérelmi elemei tekintetében tett megállapításai vonatkozásában a felperesek által előterjesztetteknek megfelelően részben változtassa meg, ennek keretében a Kbt. 165. § (3) bekezdés a) pontja alapján az ajánlatkérőt a Kbt. 69. § (1), (2) bekezdés, 73. § (3) bekezdés, 79. § (1) bekezdés, valamint 2. § (1) bekezdésben foglalt rendelkezések betartására hívja fel, és a Kbt. 165. § (3) bekezdés b) pontja alapján a közbeszerzési eljárás során a Kbt. 2. § (2) bekezdés, 69. § (1) és (2) bekezdés, valamint 73. § (3) bekezdéseinek ajánlatkérő általi megsértése tényét állapítsa meg, és az ajánlatkérő közbeszerzési eljárás részvételi szakaszának eredményét megállapító összegzését semmisítse meg.
[26]	Másodlagosan az elsőfokú bírósági eljárás tárgyalási jegyzőkönyvébe foglalt kereseti kérelem szerint kérték, hogy amennyiben az alperes határozatát az ajánlattételi szakasz lezárultára tekintettel a Kúria már nem tartja megváltoztathatónak, úgy a Kbt. 2. § (2) bekezdés, 69. § (1), (2) bekezdés, valamint 73. § (3) bekezdéseinek ajánlatkérő általi megsértésének tényét állapítsa meg. Mindkét kereseti kérelem vonatkozásában kérték az eljárási díjak tekintetében a határozatot olyan módon megváltoztatni, hogy a döntőbizottsági eljárás igazgatási szolgáltatási díjának viselésére a jogsértő ajánlatkérőt kötelezze. 
[27]	Az előzmények részletes ismertetését követően rámutattak felperesek arra, hogy álláspontjuk szerint a jogerős elsőfokú ítélet a Pp. 206. és 221. §-ait sértette meg. A jogerős ítéletből külön is kiemelték, hogy az ítélet a felperesi keresetet azzal az indokkal utasította el, hogy a felperesek által a fentiek szerint megadott megajánlásnak minősülő adatok az alkalmasság megalapozását szolgáló adatokon felüli olyanok megadását jelentik, amelyek az érdemi értékelésre kihatással lehetnek, az ajánlatkérőt befolyásolhatták. Ez pedig a részvételi jelentkezésnek a Kbt. 73. § (3) bekezdése szerinti érvénytelensége okához kellett, hogy vezessen. 
[28]	Ugyancsak kiemelték, hogy az ítélet 3. kérelmi elemet vizsgálva arra jutott, hogy a tényállási részben rögzítettek szerint a közbeszerzési iratanyag alapján megállapítható volt, hogy a nevezett két másik gazdasági szereplő a részvételi jelentkezésében ajánlattételre vonatkozó tartalmat nem jelölt meg. Nem tett megajánlást az értékelési szempontnak minősülő többletszakmai tapasztalatra, csak a részvételi szakaszban irányadó, az ajánlatkérő által az iratmintában feltüntetett adatokat jelölték meg, tehát kizárólag az alkalmasság körében közöltek adatokat. 
[29]	E kiemelt megállapításai az ítéletnek sérelmesek a felperesek számára, tekintettel arra, hogy az ajánlatuk érvénytelenné nyilvánítása okán már nem volt lehetőségük a közbeszerzési eljárás ajánlattételi szakaszában részt venni. Nézetük szerint az ítélet kirívóan okszerűtlen,  iratellenes következtetéseket tartalmaz, és indokolásában nem adja okát egyes felperesi előadások mellőzésének. 
[30]	A jogerős ítélet helytelenül rögzíti, hogy a felperesek által megadott adatok az érdemi értékelésre kihatással lehettek, és az ajánlatkérőt befolyásolhatták, mivel ezen adatok az alkalmasság körében a részvételi szakaszban rögzültek, minden részvételi jelentkező vonatkozásában. Iratellenes a megállapítás azért, mert a tárgyi eljárásban a dokumentumok II.2.4.) pontja szerinti „részteljesítésekhez tartozó" terméklista, valamint annak megfelelően a szakaszokhoz rendelt vállalkozói díj a tárgyalások során kerül pontosításra, és a nyertes ajánlata alapján készített szerződés mellékletében kerül rögzítésre. A fentiek alapján a részvételi jelentkezésben nem történt olyan megajánlás, amely alkalmas lenne az ajánlatkérő befolyásolására, vagy más módon hatással lenne a tárgyalások menetére, csupán az alkalmassági követelményeknek való megfelelés igazolása történt az ajánlatkérő által meghatározott feltételek szerint.
[31]	Ajánlatkérő a jelen kereset alapjául szolgáló határozattal érintett közbeszerzési eljárásban részvételi felhívás útján részvételi jelentkezés benyújtására hívta fel felpereseket, valamint egyéb érdekeltet és a (...) Kft.-t. Az ajánlatkérő a részvételi felhívás II.2.5.) pontjában, valamint III.1.3.) pontjában akként határozta meg a műszaki szakmai alkalmassági követelményeket és az értékelési szempontokat, hogy azok között a szerződés teljesítésébe bevonásra kerülő szakemberek tekintetében több ponton átfedés van, ugyanis az értékelés körében értelmezte a többlettapasztalatra nem vonatkozó megajánlást is.
[32]	A fentiek alapján tehát a felperesek álláspontja szerint nem tekinthető ajánlatnak az alkalmasság alátámasztásaként megadott adat, az ajánlatkérő ugyanis maga írta elő ezen adatok megadását, hiányuk éppen azt jelentené, hogy a részvételre jelentkező jelentkezése a Kbt. 73. § (1) bekezdés e) pontja alapján egyéb módon nem felel meg a részvételi felhívásban és a közbeszerzési dokumentumokban, valamint a jogszabályokban meghatározott feltételeknek, ide nem értve a részvételi jelentkezés ajánlatkérő által előírt formai követelményeit, meglétük esetére pedig a részvételi jelentkezés érvénytelenségét eredményezi.
[33]	Az a tény, hogy felperesek részvételi jelentkezésében a Felolvasólap is tartalmazta az EEKD-ban fellelhető adatot, nem jelenti azt, hogy eltérő lenne a részvételre jelentkezők által tett megajánlások megítélése, azaz nem vonható le a jelentkezések érvényessége, illetőleg érvénytelensége tekintetében eltérő jogi következtetés az alapján, hogy az alkalmasság és az értékelés keretében is figyelembevételre kerülő szükségképpen ugyanazon szakemberek releváns gyakorlati tapasztalati adatai a részvételi jelentkezések mely részében lettek megadva.
[34]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását kérte. Rámutatott, hogy a 2. kérelmi elem tekintetében a részvételi felhívás II.2.5.) pontjában a szakemberek gyakorlati idejére vonatkozó egyes alszempontoknál az ajánlatkérő egyértelműen rögzítette, hogy az ajánlattevőknek a szakemberek alkalmassági minimumkövetelmények feletti gyakorlati tapasztalatát kell megajánlaniuk 0-36 hónap mértékben. A felperesek részvételi jelentkezésükhöz csatolták a Felolvasólapot, mely az ajánlatkérői előírások ellenére nem csak a közös részvételre jelentkező nevét, székhelyét, telefon és fax számát, e-mail címét, illetve a tagok nevét és székhelyét tartalmazta, hanem kifejezetten az egyes értékelési alszempontokra vonatkozó, ennek a körébe tartozó megajánlást. Ezért a Felolvasólap, illetve a részvételi jelentkezéshez az ajánlatkérő tiltása ellenére szintén csatolt 11/A. számú melléklet egyértelműen ajánlati tartalomnak minősül. Mindezek alapján az alkalmasság igazolását szolgáló adatokon felüli értékelés körébe tartozó adatok megadása a részvételi jelentkezés érvénytelenségét vonta maga után.
[35]	Az alperes a 3. kérelmi elem vonatkozásában pedig kiemelte, hogy a másik két részvételre jelentkező Felolvasólapjai kizárólag az iratmintának megfelelő adatot tartalmaztak, valamint a hiánypótlásokban az ajánlatkérő felhívására közölt projekt időtartamok szerepeltek, az értékelési szempontokra ajánlati elemként többlettapasztalat sem a részvételi jelentkezésben, sem a hiánypótlásokban nem került feltüntetésre.
A Kúria döntése és jogi indokai
[36]	A felülvizsgálati kérelem az alábbiakra tekintettel nem alapos.
[37]	A Pp. 275. § (1)-(2) bekezdése értelmében a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének helye nincs. A Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján a felülvizsgálati kérelem keretei között dönt. A felülvizsgálat tárgya a jogerős ítélet jogszerűségének megítélése.
[38]	A Kúria rögzíti, hogy az elsőfokú jogerős ítélet a felülvizsgálati kérelemben foglaltakra tekintettel nem jogszabálysértő. A Kúria az elsőfokú ítéletben foglaltakkal érdemben egyetért, a felülvizsgálati kérelem tartalmára tekintettel az alábbiakra mutat rá: 
[39]	A Kbt. 73. § (3) bekezdése szerint az (1) bekezdésben foglaltakon túl a részvételi jelentkezés érvénytelen, ha a részvételre jelentkező ajánlatot tesz. 
[40]	Jelen ügyben a pernek a tárgya, és már a döntőbizottsági hatósági eljárásnak a tárgya is az volt, hogy a felperesek - azzal, hogy a részvételi szakaszban a Felolvasólap tartalmát saját elhatározásból az erre vonatkozó előírás nélkül kiegészítették egy további táblázattal, melyben feltüntették a bevonni kívánt szakemberek (többlet) gyakorlati idejét, valamint becsatolták azt a 11/A. mellékletet, amely kifejezetten ugyancsak ebben a körben tartalmaz adatokat - megvalósították-e a fentiekben megjelölt érvénytelenségi okot. 
[41]	A felperesek felülvizsgálati kérelmükben a jogerős ítéletet a Pp. 206. és 221. §-ára hivatkozással támadták. Egyfelől tehát a bizonyítékok értékelését, másfelől pedig az ítélet indokolását nem tartották jogszerűnek, kielégítőnek. A Kúria rögzíti, hogy az elsőfokú ítéletből nem állapítható meg, hogy a Pp. 206. és 221. §-ának ne felelne meg, azaz, hogy a tényállást ne megfelelően rögzítette volna, vagy a bizonyítékok értékelésével kapcsolatban kirívóan okszerűtlen, logikátlan érvelést tartalmazna. Az indokolásában pedig megválaszolta a felperesek keresetében felvetett kérdéseket. 
[42]	Rögzítette helyesen az ítélet, hogy amennyiben a részvételi jelentkezés benyújtásához szükséges rendelkezésre álló dokumentumok tartalmát a felperesek ellentmondásosnak, esetleg az abban lévő adatokat átfedőnek értékelték, és ezáltal ez nehézséget okozott a szabályszerű részvételi jelentkezés benyújtásánál, módjukban állt volna kiegészítő tájékoztató kérdést feltenni. A dokumentumok tartalma az értékelést követően a bírálat után már nem támadható. 
[43]	Ennélfogva a vizsgálat tárgyát az kellett, hogy képezze, hogy a ténylegesen rendelkezésre bocsátott dokumentumok, iratminták kitöltése, illetve csatolása a Kbt.-ben foglaltaknak megfelelően történt-e. A Kbt. 69. § (1) bekezdése kimondja, hogy az ajánlatok vagy részvételi jelentkezések elbírálása során az ajánlatkérőnek meg kell vizsgálnia, hogy az ajánlatok, illetve részvételi jelentkezések megfelelnek-e a közbeszerzési dokumentumokban, valamint a jogszabályokban meghatározott feltételeknek. Az ajánlatkérő ezt vizsgálva állapította meg, hogy a részvételi jelentkezésben a felperesek olyan többletadatokat adtak meg, amelyeket az ajánlatkérő nem kért, nem vár el, és amely adatok már értékelés körébe tartozó, tehát az ajánlati szakaszra vonatkozó releváns adatoknak minősülnek, miáltal megállapította, hogy már a részvételi szakaszban a részvételre jelentkező lényegében ajánlatot tett. Ezt fogadta el az alperes és az elsőfokú bíróság is, nem találva megalapozatlannak ezt az érvelést. 
[44]	Az elsőfokú bíróság - figyelemmel a keresetben foglaltakra is - annyival egészítette ki az indokolást, hogy nézete szerint gyakorlatilag a részvételi szakaszban megadott többletadatok befolyásolhatták az ajánlatkérőt. A Kúria ez utóbbi ítéleti megállapítással összefüggésben csak arra mutat rá, hogy a befolyásolhatóság kérdésében szükségtelen volt állást foglalnia az elsőfokú bíróságnak, ugyanis ezzel a kérdéssel az alperesi határozat nem is foglalkozott. Az alperes a szóban forgó adatoknak a részvételi szakaszban történő megadását objektív jogszabálysértésnek minősítette, melyre tekintettel a befolyásolhatóság kérdése irrelevánssá vált, mint ahogy a határozat 66. pontjának utolsó mondata ki is fejtette: „a kógens rendelkezésekre tekintettel annak nincs relevanciája, hogy az ajánlati tartalmak alkalmasak voltak-e az ajánlatkérő befolyásolására". A tényleges befolyásolás hiányára való felperesi hivatkozás tehát már csak ezen okból sem volt alkalmas a felperesek nem szabályos eljárásának kimentésére.
[45]	A bíróság ugyanakkor alappal fogadta el azt a határozati érvelést, mely szerint megállapítható, hogy a Felolvasólapon a szakemberek többlettapasztalata tekintetében megadott adattartalom nem az alkalmasság igazolására vonatkozott, hanem az értékelési szempontra tett ajánlati tartalom volt. A Felolvasólap tartalmát felperesek kiegészítették egy 3. ponttal, és ez alatt egy táblázat szerepelt „A személyi állomány gyakorlata" címmel. A táblázat tehát kifejezetten az értékelési szempontra vonatkozó, értékelés körébe tartozó megajánlást tartalmazott. 
[46]	Hasonlóképpen helyesen fogadta el az elsőfokú bíróság azt a határozati érvelést, hogy ugyancsak ajánlati tartalomnak minősül a részvételi jelentkezéshez csatolt 11/A. számú melléklet is, mint ahogy annak szövegében is szerepel, hogy az az értékelési szempontok tekintetében tett nyilatkozatot tartalmaz, amely szintén nem az alkalmasság igazolására szolgál, hanem ajánlati elem. Ezen nyilatkozatok csatolása tehát alappal vezetett a részvételi jelentkezés Kbt. 73. § (3) bekezdése szerinti érvénytelenségéhez. Egyébiránt a felperesek felülvizsgálati kérelme a 11/A. § csatolásával összefüggésben külön érvelést nem is tartalmazott. 
[47]	Helyesen mutatott rá az alperes, és alappal fogadta el ezt az érvelést a bíróság is, hogy a részvételre jelentkezőknek a részvételi jelentkezés benyújtásakor az alkalmassági követelménynek való megfelelést az EEKD benyújtásával kellett előzetesen igazolni. Az EEKD-ban közölt adatok az alkalmasság előzetes igazolására vonatkoztak. Az EEKD szabályos kitöltése (amely kötelezettség volt) nem jelentette egyben az értékelési szempontra vonatkozó megajánlást is. Az, hogy adott esetben az EEKD-ban, annak rubrikái szabályos kitöltésével a részvételre jelentkezők az alkalmassági minimum követelményt meghaladó gyakorlati időt is feltüntettek, még az alkalmasság igazolásának körében maradtak, mivel ez a dokumentum kifejezetten az alkalmassági követelménynek való megfelelés igazolására szolgált. 
[48]	Amint arra az alperes is utalt a közbeszerzési eljárásban az alkalmasság és kizáró okok igazolásának, valamint a közbeszerzés műszaki leírás meghatározásának módjáról szóló 321/2015. (X.30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 1. § (1) bekezdése szerint az ajánlattevőnek vagy részvételre jelentkezőnek az ajánlatában, illetve részvételi jelentkezésében a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 2. része szerint lefolytatott közbeszerzési eljárásban, ha az ajánlatkérő a Kbt. 100. § (5) bekezdés alapján eltérően nem rendelkezik, ajánlatának vagy részvételi jelentkezésének benyújtásakor a II. Fejezetnek megfelelően az egységes európai közbeszerzési dokumentum benyújtásával kell előzetesen igazolnia, hogy nem tartozik a Kbt. 62. § (1) és (2) bekezdésének, valamint - ha az ajánlatkérő ezt előírta - a Kbt. 63. § (1) bekezdésének hatálya alá, és amellett megfelel a Kbt. 65. § alapján az ajánlatkérő által meghatározott alkalmassági követelményeknek. Alkalmassági követelményt igazolni tehát ennek alapján kizárólag az EEKD dokumentum kitöltésével lehetett, amit valamennyi részvételre jelentkező csatolt. Azt, hogy milyen formanyomtatványt kell a részvételre jelentkezők rendelkezésére bocsátani, valamint azt milyen részletességgel, hogyan kell kitölteni, erre szintén ad útmutatást a Korm. rendelet 2. § c) pontja és (5) bekezdése. 
[49]	A Kúria e körben csupán arra utal, hogy a Kbt. alapvetően kógens jogszabály. Alkalmazása során nem kifogásolható, hogy az alperes a szigorúbb, kötöttebb álláspontot képviseli, a szabályok „szó szerinti" betartását várja el egyébiránt az eljárás valamennyi résztvevőjétől, ami a dokumentáltság igen részletes szabályozásából is következő jogos kívánalom. Amennyiben a dokumentumok tartalma, a kitöltés módja a résztvevőknek nem világos, nem egyértelmű, akkor tájékozódniuk kell, ha pedig jogsértés lehetősége merül fel, akkor a nyitva álló eljárási határidőben jogorvoslatra is lehetőség van. 
[50]	A felperesek bár a dokumentumok tartalmát kifogásolták (pl. átfedés az alkalmasság és az értékelés szempontjai között), de nem éltek határidőben ezzel összefüggésben jogorvoslattal, így a rögzült tartalmú dokumentumokat kellett (volna) pontosan kitölteni. Ettől a felperesek eltértek, a megadott formanyomtatványt kiegészítették, illetve olyan mellékletet csatoltak, melyet az eljárás részvételi szakaszában az ajánlatkérő nem várt el. Erre tekintettel nem kifogásolható, hogy az ajánlatkérő az összegzésnél levonta ennek jogi következményét, megállapította az érvénytelenséget, már annál is inkább mert a többi részvételre jelentkező jól értelmezte a részvételi felhívásban foglaltakat, az ott teljesítendő dokumentálás előírásait.
[51]	Helyesen mutatott rá az alperes és ezt alappal fogadta el a bíróság is, hogy fentiek tükrében nem merült fel az ügyben a Kbt. 2. § (2) bekezdése szerinti esélyegyenlőség és egyenlő bánásmód sérelme a gazdasági szereplők között. A felperesek és a másik két részvételre jelentkező nem voltak azonos helyzetben lévők, az ajánlatkérő jogszerűen hozott eltérő döntést, mivel a felperesek a részvételi jelentkezésben a Felolvasólap módosításával és a 11/A. számú melléklet csatolásával, azokban ajánlati tartalom szerepeltetésével lényegében az  részvételi szakaszban értékelési szempontnak minősülő ajánlatot tettek, míg a másik két jelentkező csupán a részvételi szakaszban kötelező dokumentációt nyújtotta be.
[52]	Fentiekre tekintettel a Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta.
A döntés elvi tartalma
[53]	Kétszakaszos eljárásban a részvételi jelentkezés körében, az alkalmassági követelmények igazolásán túli, értékelési szempontnak minősülő ajánlati tartalom megadása a részvételi jelentkezés érvénytelenségét eredményezi.
[54]	A nem azonos helyzetben lévő szereplők eltérő értékelése nem sérti az esélyegyenlőség és az egyenlő bánásmód alapelvét.
Záró rész
[55]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdése alapján tárgyaláson kívül bírálta el.
[56]	Az alperes részére a felmerült felülvizsgálati eljárási költséget a felperesek a Pp. 78. § (1) bekezdése és 82. § (1) bekezdése alapján egyetemlegesen kötelesek megfizetni.
[57]	Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. Tv. (Itv) 50. § (1) bekezdése szerinti feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket a költségmentességről szóló 6/1986. (VI.26.) IM. rendelet 13. § (2) bekezdése alapján a felperesek viselik.
[58]	Az ítélet elleni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.
Budapest, 2019. szeptember 17.
Dr. Kovács András s.k. a tanács elnöke, Dr. Mudráné dr. Láng Erzsébet s.k. előadó bíró, 
Dr. Rák-Fekete Edina s.k. bíró