A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete

Az ügy száma: Kfv.IV.38.116/2018/6.

A Tanács tagjai: Dr. Patyi András a tanács elnöke, Dr. Dobó Viola előadó bíró, 
		     Dr. Varga Eszter bíró

A felperes: Dr. felperes neve

A felperes jogi képviselője: Dr. Nádasdy Miklós egyéni ügyvéd

Az alperes: Kecskemét, Megyei Jogú Város Polgármestere

Az alperes képviselője: Szekeresné dr. Domokos Erika kamarai jogtanácsos

Más perbeli személyek: S. F. alperesi beavatkozó

Az alperesi beavatkozó jogi képviselője: Dr. Szloboda János ügyvéd

A per tárgya: földforgalmi ügyben hozott határozat bírósági felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperes

Az elsőfokú határozat: Kecskeméti Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 14.K.27.679/2017/11. számú ítélete

A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Fővárosi Törvényszék 11. Kf.650.153/2018/9. számú ítélete

Rendelkező rész

A Kúria 

- 	a Fővárosi Törvényszék 11.Kf.650.153/2018/9. számú ítéletét hatályában fenntartja;

- 	kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 30.000 (harmincezer) forint felülvizsgálati eljárásban felmerült költséget;

- 	kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak - külön felhívásra - 70.000 (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.

Indokolás

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]	Az alperesi beavatkozó, mint vevő a 2017. május 16-án létrejött adásvételi szerződésben vételi ajánlatot tett a Kecskemét külterület .../3. és a .../14. helyrajzi számú ingatlanokra. A szerződés kifüggesztésének tartama alatt a felperes elfogadó nyilatkozatot tett. A nyilatkozatban felperes a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: Földforgalmi tv.) 13. §-ára utalás mellett nyilatkozott a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény 21. § (3) bekezdés pontjában foglaltakkal kapcsolatosan is, kijelentve, hogy a földeket az ott felsoroltak kivételével más célra nem hasznosítja. A nyilatkozaton a felperes aláírása előtt szerepel a tanúk aláírása és azonosító adatai. A nyilatkozattétel dátumát az okirat nem tartalmazza. Az elfogadó nyilatkozat tévesen a Kecskemét külterület.../4. helyrajzi számú ingatlant is megjelölte az adásvétellel érintett ingatlanok mellett.

[2]	A jegyző az elővásárlási jognyilatkozatot és az adásvételi szerződést megküldte a Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatal (a továbbiakban: mezőgazdasági igazgatási szerv) részére, amely megállapította, hogy a felperes elővásárlási jog nyilatkozata nem felel meg a Földforgalmi tv. rendelkezéseinek, ezért a Földforgalmi tv. 21. § (9) bekezdése alapján a mezőgazdasági igazgatási szerv úgy tekintette, hogy a felperes nem gyakorolta elővásárlási jogát, így csak a szerződés szerinti vevő tekintetében kereste meg a helyi földbizottságként eljáró Magyar Agrár-, Élelmiszer-gazdasági és Vidékfejlesztési Kamara Bács-Kiskun Megyei Elnökségét (a továbbiakban: Kamara) a tulajdonszerzésre való állásfoglalás megadása céljából. A Kamara a BACS01-07684-8/2017. számú állásfoglalásában az alperesi beavatkozó tulajdonszerzését támogatta.

[3]	A felperes az állásfoglalással szemben kifogást terjesztett elő, melyet az alperes a 2017. november 30-án kelt 14523-11/2017. számú határozatával elutasított. Az alperes a döntését azzal indokolta, hogy a Földforgalmi tv. 25. § (1) bekezdése szerint a Kamara a 24. § (2) bekezdése szerinti értékelést a jegyzékben szereplő elővásárlásra jogosultak, valamint a szerződés szerinti vevő vonatkozásában kell, hogy elvégezze. A mezőgazdasági igazgatási szerv megkeresésre adatot szolgáltatott az előzetes vizsgálat során tett megállapításairól, melyben foglaltak azt igazolták, hogy a felperes elfogadó nyilatkozata nem felelt meg a jogszabályi előírásoknak, ezért azt nem továbbította a Kamara részére. Figyelemmel arra, hogy a Kamarának csak az adásvételi szerződés szerinti vevőt kellett értékelnie az állásfoglalás kialakítását megelőzően, megállapítható, hogy eljárásában nem történt jogszabálysértés. Az alperes álláspontja szerint a tényállás megfelelően tisztázott, különös tekintettel arra, hogy a kifogás elbírálása során kizárólag a Földforgalmi tv. 23- 25. §-ainak betartása volt a vizsgálat tárgya. Az állásfoglalás az abban foglaltaknak megfelel, így a kifogás elutasításának volt helye.

A kereseti kérelem és az alperes védekezése

[4]	A felperes keresetében az alperes határozatának hatályon kívül helyezését kérte. Arra hivatkozott, hogy az alperes nem tett eleget tényállás-feltárási kötelezettségének, nem vizsgálta, hogy az elővásárlási jognyilatkozata pótolható hiányosságokban szenved-e, a mezőgazdasági igazgatási szerv pedig megfosztotta őt a hiánypótláshoz fűződő jogától. Álláspontja szerint az alperes figyelmen kívül hagyta a Kúria és az Alkotmánybíróság iránymutatásait és nem csak ebben, hanem más ügyében sem biztosította jogait. A felperes kérte az alperes más adásvétel kapcsán hozott határozatai ellen előterjesztett keresetei együttes elbírálását.

[5]	A felperes keresetkiegészítésében előadta, hogy elővásárlási nyilatkozatának még pótolható hiányossága sem volt, ezért a mezőgazdasági igazgatási szerv megsértette a tisztességes eljáráshoz való jogát, és az alperes sem tisztázta, hogy milyen jogszabályi indokok alapján tagadta meg a mezőgazdasági igazgatási szerv az elfogadó nyilatkozat Kamara általi értékelését.

[6]	Az alperes érdemi nyilatkozatában a kereset elutasítását kérte a határozatában rögzített indokok alapján. Hangsúlyozta, hogy az elfogadó nyilatkozat tartalmi hiányosságai miatt mellőzte a felperes vonatkozásában a Kamara állásfoglalásának beszerzését.

Az elsőfokú ítélet

[7]	Az ügyben eljárt Kecskeméti Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a 14.K.27.679/2017/11. számú ítéletében a felperes keresetét elutasította. Indokolásában a Földforgalmi tv. 23. §-ára, 24. § (2) bekezdésére és 25. § (1) bekezdésére utalással megállapította, hogy a mezőgazdasági igazgatási szerv jegyzéket nem készített a felperesről, így a Kamara az ő tulajdonszerzése vonatkozásában állásfoglalást nem tehetett. Hangsúlyozta, hogy a Kamara állásfoglalása körét nem terjesztheti ki a szerződésben, illetve a jegyzéken nem szereplő személyekre. Az alperes kizárólag azt vizsgálhatja eljárása során, hogy a kifogásban megjelölt tények és bizonyítékok tükrében a Kamara a Földforgalmi tv. 23-25. §-aiban foglaltak betartásával alakította-e ki az állásfoglalását. Kiemelte, hogy hiánypótlási kötelezettsége az alperesnek nem volt, a mezőgazdasági igazgatási szerv eljárása törvényességének megítélésére az alperes hatásköre nem terjedt ki, ezért az alperes tévesen értékelte a mezőgazdasági igazgatási szerv eljárását jogszerűnek.

A fellebbezés és a fellebbezési ellenkérelem

[8]	Az elsőfokú ítélet ellen a felperes nyújtott be fellebbezést, melyben a Kúria Kfv.IV.38.185/2016/5. számú végzésére hivatkozással sérelmezte, hogy az elsőfokú bíróság nem követte a Kúria jogalkalmazási elvárásait és ennek indokát sem adta ítéletében. Álláspontja szerint a jegyzék hiánya nem mentesíti az alperest a földbizottsági állásfoglalás jogszerűségének vizsgálata körében az elfogadó jognyilatkozata érvényességének tisztázása alól.

[9]	Az alperes és az alperesi beavatkozó fellebbezési ellenkérelmében az elsőfokú ítélet helybenhagyását kérte. Egyező álláspontjuk szerint a felperes elfogadó nyilatkozata nem felelt meg a Földforgalmi tv. 23. § (1) bekezdés c) pontjában foglaltaknak, ezért a mezőgazdasági igazgatási szerv a Földforgalmi tv. 23. § (4) bekezdése alapján megalapozottan mellőzte a nyilatkozat Kamarának való megküldését. A mezőgazdasági igazgatási szerv az előzetes vizsgálat eredményeként nem hoz közbenső döntést az elfogadó nyilatkozat megtagadásáról, azt sem a Földforgalmi tv., sem a Földforgalmi törvénnyel összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény (a továbbiakban: Fétv.) nem írja elő. A mezőgazdasági igazgatási szerv az eljárás végén hozott ügydöntő határozatában rendelkezik az érvénytelen elfogadó nyilatkozatokat benyújtó elővásárlásra jogosultakról, akik e döntéssel szemben kezdeményezhetnek bírósági felülvizsgálatot.

A jogerős ítélet

[10]	A Fővárosi Törvényszék a 11.Kf.650.153/2018/9. számú ítéletében az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. Megállapította, hogy az elsőfokú bíróság a tényállást helyesen tárta fel és abból helytálló jogi következtetésre jutott.

[11]	A törvényszék álláspontja szerint a felperes által hivatkozott kúriai végzésben foglaltak nem értelmezhetők akként, hogy a Fétv. kizáró rendelkezése ellenére az eljárás során hiánypótlásra kerüljön sor. A Kúria Kfv.IV.38.185/2016/5. számú végzése (19) bekezdésében a hiánypótlás lehetőségének vizsgálatát írta elő, mely nem jelenti a hiánypótlás fennállását. A perbeli esetben a Fétv. 34. § (2) bekezdése zárja ki a hiánypótlás lehetőségét. A bizonyítás elrendelésére azért sem kerülhetett sor a peres eljárásban, mert a felülvizsgálat tárgyát nem a mezőgazdasági igazgatási szerv eljárásának jogszerűsége, hanem a földbizottsági állásfoglalással szembeni kifogás alperesi felülvizsgálatának jogszerűsége képezte. A Kúria hivatkozott számú végzésének (20) bekezdésében hangsúlyozta, hogy az alperes hatáskör hiányában nem vizsgálhatja felül a mezőgazdasági igazgatási szerv megállapítását az elfogadó nyilatkozat érvénytelenségéről. Nem mulasztott tehát az alperes azáltal, hogy a felperes tulajdonszerzésének támogatásáról nem rendelkező földbizottsági állásfoglalást nem változtatta meg, mert a Kamara kizárólag a mezőgazdasági igazgatási szerv megkeresésében szereplő szerződéses vevő és elfogadó nyilatkozatot tevő elővásárlásra jogosult tulajdonszerzését véleményezheti. Állásfoglalásának körét nem terjesztheti ki a jegyzéken nem szereplő személyekre.

[12]	A törvényszék nem tartotta megalapozottnak azt a felperesi érvelést, hogy amennyiben az eljárás ezen szakaszában jogorvoslati jogával nem élhet, úgy azt végleg elveszítené. Kiemelte, hogy a Földforgalmi tv. 30. § (5) bekezdésében szabályozott hatósági döntés elleni bírósági felülvizsgálat biztosítja az eljárás bármely szereplője számára a megtámadás jogát, mely perben vizsgálhatja a bíróság a felperes elfogadó nyilatkozatának érvényességét, így a felperes jogorvoslati joga nem csorbul. Utalt arra is, hogy nincs elzárva a lehetőségtől a felperes, hogy amennyiben számára a mezőgazdasági igazgatási szerv mulasztása sérelmes, úgy ellene a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kt.) 4. § (1) bekezdése alapján pert indítson.

[13]	A törvényszék megállapította, hogy az indokolás hiánya nem semmisségi ok. Az a körülmény, hogy a hatóság döntésében olyan indokra is hivatkozott, amelyben való állásfoglalás más hatóság hatáskörébe tartozik, nem teszi az alperes döntését semmissé. A törvényszék is mellőzte a felperes egyesítés iránti kérelmét.

A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[14]	Az ügyben a felperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet, melyben elsődlegesen a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és jogszerű határozat meghozatalát kérte, az alperesi határozat hatályon kívül helyezését és az alperes új eljárásra kötelezését, azzal az "utasítással", hogy az alperes eljárását függessze fel addig, amíg az elfogadó nyilatkozat érvényességének kérdése jogerős ítélettel nem kerül elbírálásra. Amennyiben a Kúria úgy találja, hogy az alperes eljárásának megismétlésére az időközben beállt körülmények miatt nincs szükség, annak kimondását kérte a felperes, hogy alapjogai sérültek. Másodlagos kérelme a jogerős ítélet hatályon kívül helyezésére és az első fokon eljárt bíróság új eljárás lefolytatása és új határozat hozatala utasítására irányult. 

[15]	Kérte továbbá a felperes, hogy a Kúria az ügyet a Kfv.IV.38.185/2010/5. számú végzésének kapcsolódó megállapításai alapulvételével bírálja el. Különösen az alperesi eljárásra vonatkozó azon részét vegye figyelembe, mely kimondta, hogy az alperesnek a tényállás tisztázásához eljárását fel kellett volna függeszteni, és lehetőséget biztosítani a felperes számára a mezőgazdasági igazgatási szerv döntése elleni bírósági jogorvoslatra, mivel az állásfoglalás jogszerűsége csak úgy dönthető el, ha ismert a felperes elfogadó nyilatkozatának érvényessége.

[16]	A felperes álláspontja szerint sérült a bírósághoz forduláshoz, valamint a tisztességes eljáráshoz fűződő, az Alaptörvény 28. cikk (7) bekezdésében és 21. cikk (1) bekezdésében biztosított alapjoga. Az alperes határozata hiányos, nincsen megalapozott tényállása és logikus indokolása. Az alperes nem biztosította eljárásában a mezőgazdasági igazgatási szerv döntése elleni jogorvoslat lehetőségét. A másodfokú bíróság lényeges eljárási szabályt sértett, mert a jogerős ítélet nem rögzítette, hogy milyen okból mellőzte a kereset ezzel összefüggő hivatkozásait. Kérte a felperes annak kimondását, hogy a törvényszék eljárása sértette az indokoláshoz fűződő jogát, és ezáltal tisztességtelen eljárást eredményezett. A törvényszék figyelmen kívül hagyta, hogy a közigazgatási eljárásban a tényállás nem került tisztázásra, mert a határozatból és az ügy irataiból nem állapítható meg, hogy a felperes elfogadó jognyilatkozata érvényes-e. A jogerős ítélet indokolatlanul tért ki a hiánypótlás kérdésére, mivel a felperesi álláspont szerint az elfogadó nyilatkozat orvosolható hiányosságban sem szenvedett, ezért kérte az ítélet erre vonatkozó megállapításának figyelmen kívül hagyását. 

[17]	Az alperes eljárásában kellett volna lehetőséget biztosítani arra, hogy a mezőgazdasági igazgatási szerv döntését megtámadva, megalapozott tényállás alapján dönthessen az alperes. Ennek következtében a jogerős ítélet sérti a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 50. § (1) bekezdését.

[18]	A felperes szerint, ha az alperesnek nem volt hatásköre az elővásárlási jognyilatkozata érvényességéről állást foglalnia, akkor az alperesi határozat tényállása sem lehet megalapozott. A törvényszék nem ismerte fel, hogy a megismételt eljárás lényege az volna, hogy az alperes a hivatkozott kúriai végzés szerinti iránymutatást követve a tényállás megállapítása érdekében eljárását függessze fel és adjon lehetőséget a felperesnek, hogy a mezőgazdasági igazgatási szerv döntése elleni bírósági felülvizsgálatot kérjen. A törvényszék tévedett, amikor úgy ítélte meg, hogy a megismételt eljárás nem indokolt, mivel a felperes szerint a földbizottsági állásfoglalás attól nem válik jogszerűvé, hogy a földbizottság csak a jegyzéken szereplő személyek vonatkozásában adhatott állásfoglalást. Ennek a logikai alapelvnek a felismerését az eljáró bíróságok elmulasztották és ezzel az ügy érdemére kiható lényeges szabálysértést valósítottak meg.

[19]	A felperes kifejtette, hogy téves a jogerős ítélet azon érvelése, mely szerint nincs kizáró oka annak, hogy felperes igénybe vegye a Földforgalmi tv. 30. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslat lehetőségét. A Földforgalmi tv. felhívott rendelkezése a felperes szerint nemcsak a mezőgazdasági igazgatási szerv eljárást lezáró végső döntése ellen, hanem minden egyéb közbenső döntés ellen biztosítja a bírósághoz fordulás jogát. Megtagadni a felperestől ezt a lehetőséget, a bírósághoz való fordulás jogának megtagadását jelenti, figyelmen kívül hagyva azt a méltányolható érdeket, hogy a földhivatali nyilvántartásba senki ne jegyeztesse be tulajdonjogát, amíg a felperes jogvitája jogerősen el nem dől.

[20]	Felperes hivatkozása szerint kirívóan okszerűtlen a jogerős ítélet azon megállapítása is, hogy az alperes határozata nem semmis attól, ha nincs indokolása. Okszerű indokolás nélkül ugyanis nincs jogszerű hatósági döntés. Az alperesi határozat indokolása arra épül, hogy a felperes elfogadó nyilatkozata érvénytelen volt, mely megállapításra tényállást hatáskör hiányában nem alapíthatott volna.

[21]	A törvényszék félreértelmezte azt a nyilatkozatát, hogy az eljárásban milyen okból sérült a jogorvoslati joga. Nem arról van szó, hogy a mezőgazdasági igazgatási szerv az elfogadó nyilatkozat érvényességéről nem hozott döntést, hanem a döntés írásba foglalása maradt el, mely a Kúria hivatkozott eseti döntése alapján is az ügy érdemére kiható súlyos eljárási szabálysértésnek minősül és önmagában megalapozza a következő eljárási lépések jogellenességét.

[22]	A továbbiakban a felperes felülvizsgálati kérelmében a korábbi beadványokban foglalt érveit ismertette.

[23]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását kérte. Hangsúlyozta, hogy az alperes a Fétv. 103/A. § (2) bekezdése szerinti hatáskörét gyakorolja a kifogás alapján indult eljárásban, mely eljárásban nem vizsgálhatja felül a mezőgazdasági igazgatási szerv határozatát az elfogadó nyilatkozat érvénytelenségének megállapításáról. A vizsgálat iránya kizárólag az, hogy a kifogásban megjelölt tények és bizonyítékok tükrében a helyi földbizottság a Földforgalmi tv. 24. § (2) bekezdésében és a 25. §-ában foglaltak betartásával alakította ki az állásfoglalását. A mezőgazdasági igazgatási szerv jegyzéket nem készített, az általa érvénytelennek minősített felperesi elfogadó nyilatkozatot nem továbbította a Kamara részére, így a Kamara állásfoglalást nem adhatott ki.

A Kúria döntése és jogi indokai

[24]	A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott.

[25]	A Kúria a felülvizsgálati eljárásban a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: régi Pp.) 272. § (2) és (5) bekezdései alapján a jogerős határozatot a rendelkezésre álló adatok alapján és a felülvizsgálati kérelemben megjelölt jogszabályok keretei között vizsgálja felül. A felülvizsgálat eredményeként a Kúria jelen ügyben a jogerős ítélet hatályon kívül helyezésére vagy megváltoztatására okot adó jogszabálysértést nem állapított meg.
A Kúria álláspontja szerint az ügyben eljárt bíróságok megfelelő alapossággal rögzítették az ítéletek indokolásában az ügyben irányadó tényállást, és abból az ide vonatkozó jogszabályi rendelkezések alkalmazásával helytálló jogi következtetést vontak le, azzal a Kúria is egyetértett.
A felülvizsgálati kérelem alapján eldöntendő kérdés, hogy sérült-e a felperes tisztességes eljáráshoz és a jogorvoslathoz való joga azáltal, hogy mezőgazdasági igazgatási szerv nem hozott alakszerű határozatot a jegyzék felállítása során a Földforgalmi tv. 23. § (3) bekezdése alapján elvégzett rangsorolásról, valamint az alperes megsértette-e a tényállás tisztázási kötelezettségét, amikor a kifogást benyújtó, de a jegyzékre fel nem vett felperes elővásárlási jogosult elfogadó nyilatkozatát érvénytelennek tekintette a mezőgazdasági igazgatási szerv megkeresésében foglalt tájékoztatás alapján, végül megalapozottnak tekinthető-e helyi földbizottság állásfoglalása, amennyiben az elővásárlási jegyzék teljessége vitatott.
A felperes az első- és másodfokú bírósági eljárásban, valamint a felülvizsgálati kérelmében a jogi érvelését a Kúria Kfv.IV.38.185/2016/5. számú végzésében foglaltakra fűzte fel, az e döntésben foglaltak figyelmen kívül hagyását kérte az eljárt bíróságokon számon.

[26]	A Kúria megállapította, hogy a felperes a hivatkozott - elvi döntésként közzé nem tett, ezért az alsóbb fokú bíróságokra kötőerővel nem bíró - döntést egyrészt szelektíven idézte, másrészt alaptalanul érvelt a jelen és a megjelölt eseti döntéssel érintett ügy tényállásainak egyezőségére, ezért az e határozatban foglaltakra alapított jogi érvelése minden alapot nélkülöz. A szóban forgó döntésben a jegyző eljárásának hibáját vitatták a Földforgalmi tv. másik rendelkezése [21. § (4) bekezdés] alapján. Másrészt a hivatkozott végzés azt írja elő, hogy a bíróságnak vizsgálnia a hiánypótlás vagy a hiánypótlási eljárás lefolytatásának lehetőségét, amely lehetőség a jelen ügyben fel sem merülhet a Fétv. 34. § (2) és (3) bekezdéseinek kizáró rendelkezése okán.

[27]	A Kúria a felülvizsgálati kérelemben foglaltak vonatkozásában a következőket állapította meg.

[28]	A Földforgalmi tv. 7. § (1) bekezdése alapján termőföld tulajdonjogának átruházásáról szóló szerződést - ha törvény eltérően nem rendelkezik - a mezőgazdasági igazgatási szerv hagyja jóvá. A Kúria Közigazgatási és Munkaügyi Kollégiumának földforgalmi ügyek egyes kérdéseiről kiadott 2/2018. (IX.17.) KMK véleménye a jóváhagyási eljárás két szakaszát különbözteti meg.

[29]	A "jóváhagyási eljárás I. szakaszában" a mezőgazdasági igazgatási szerv ún. előzetes vizsgálatot végez. Az előzetes "érvényességi szűrés" célja, hogy a helyi földbizottság részére ne kerüljenek olyan okiratok megküldésre, amelyekből egyértelműen megállapítható, hogy olyan jogi fogyatékosságban szenvednek, amihez joghatás nem fűződhet. A vizsgálat az adásvételi szerződésre és az elfogadó jognyilatkozatokra egyaránt kiterjed. Az Fftv. 23. § (1) bekezdésének értelmezéséből az következik, hogy a mezőgazdasági igazgatási szerv az előzetes érvényességi szűrést a sorrendiség felállítása nélkül köteles elvégezni az adásvételi szerződés és az elfogadó jognyilatkozat tekintetében, annak érdekében, hogy bármelyik okirat vonatkozásában megállapítható-e a Földforgalmi tv. 23. § (1) bekezdésében felsorolt megtagadási okok egyike, vagy akár több, az adásvételi szerződés jóváhagyásának megtagadását eredményező körülmény.
A mezőgazdasági igazgatási szerv az adásvételi szerződés és elfogadó jognyilatkozatok érvényességét és a hatályosulási feltételeknek való megfelelőségét először kizárólag azok tartalma és alaki kellékei alapján vizsgálja meg, illetve ellenőrzi. A Földforgalmi tv. 23. § (1) és  (2) bekezdései taxatíve határozzák meg azokat az eseteket, amikor a hatóságnak adásvételi szerződés jóváhagyását az okiratok beérkezésétől számított 15 napon belül meg kell tagadnia, mely szabályoktól való eltérést a jogalkotó nem enged.

[30]	Az előzetes vizsgálat alatt a jogalkotó fő szabály szerint hiánypótlást nem enged. A mezőgazdasági igazgatási szerv csak a Fétv. 34. § (2) bekezdésben foglalt esetben, mégpedig a Földforgalmi tv. szerinti közeli hozzátartozói viszony fennállása igazolása körében bocsáthat ki hiánypótlást, ha a jogügylet érvényességi feltétele a Földforgalmi törvény szerinti közeli hozzátartozói viszony fennállása. Az előzetes vizsgálat alatt egyéb hiányosság tekintetében a Fétv. 34. § (3) bekezdése alapján hiánypótlási felhívásnak nincs helye, mely esetben a mezőgazdasági igazgatási szerv az eljárást megszünteti, feltéve, hogy nem áll fenn megtagadási ok.

[31]	A Földforgalmi tv. 13. § (1) bekezdése egyértelmű a tekintetben, hogy csak a közokiratba, vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt elővásárlási nyilatkozat vehető figyelembe az adásvételi szerződés jóváhagyásakor. A felperes keltezés nélküli elfogadó nyilatkozata ennek a törvényi követelménynek nem felelt meg. Amennyiben az elfogadó nyilatkozat hiányosságban szenved, az alakszerűségi előírásoknak nem felel meg, azt elfogadni nem lehet, - hiánypótlás nélküli - elutasításnak van helye a Földforgalmi tv. 23. § c) pont ca) alpontja alapján, mivel az elővásárlási jog utóbb nem módosítható. (EBH2016.K.7., KGD.2019.12, Kfv.III.37.009/2017/4. Kfv.II.37.747/2015/5.) Ezzel ellentétes álláspontot a felülvizsgálati kérelemben megjelölt Kfv. IV. 38.185/2016/5. számú végzés sem fogalmazott meg. A jogerős ítélet helytállóan utalt arra, hogy a Kúria mindössze a hiánypótlás lehetőségének vizsgálatát, valamint bizonyítás lefolytatását írta elő a megismételt eljárásban arra vonatkozóan, hogy az elfogadó nyilatkozat törvényes kellékei a felperes állításának megfelelően rendelkezésre álltak-e a jegyzőnek való benyújtás során, illetve a mezőgazdasági igazgatási szerv jóváhagyás iránti eljárásában.

[32]	Előfordulhat ugyanis az az eset, hogy a jogosult jegyzékbe vétele a jegyző eljárásban történt jogszabálysértés miatt nem történik meg. A Kúria gyakorlatában az egységet alkotó eljárásban kell azt korrigálni, összhangban a Ket. VII. fejezete alapján a jogorvoslat szabályaival. A jegyző az elfogadó jognyilatkozat átvételével kapcsolatos igazgatási cselekményével kapcsolatosan ugyanakkor nincs önálló jogorvoslati lehetőség a Ket. 96. §-a szerint. Ezért a részeljárással összefüggésben álló, az egész eljárás kapcsolódási pontjait illető jogszerűségi kifogás az alapeljárás egésze összefüggésében vizsgálandó érdemben. A Fétv. 39. §-a a mezőgazdasági szakigazgatási szerv határozatával szemben jogorvoslati lehetőségként bírói utat biztosít. Mivel a jegyző eljárása a mezőgazdasági igazgatási szerv szerződés-jóváhagyási hatásköre gyakorlásának része, e jogorvoslat keretében támadható, ha jogszabálysértés történt.

[33]	A Kúria jogértelmezése egységes a tekintetben is a Földforgalmi tv. 23. § (3) bekezdése alapján az elővásárlásra jogosultak sorrendjének megállapítása a mezőgazdasági igazgatási szerv és nem a kifogást elbíráló képviselő-testület hatáskörébe tartozik. (Kfv.III.37.153/2017/5., Kfv.II.37.787/2017/4, Kfv.IV. 38.185/2016/5.) Amennyiben a kifogást benyújtó felperes az elővásárlási joga érvényességére hivatkozással támadja kamara állásfoglalását, a képviselő-testületnek a kifogás elbírálása során mindent meg kell tennie a tényállás tisztázása érdekében. A Kamara állásfoglalásában foglalt megállapítások igazolásának helye először a képviselő-testület, tekintettel arra, hogy a Kamarának elegendő a köztudomású tényekre és legjobb ismereteire alapoznia a döntését. A helyi földbizottságnak a törvényes akadályok létéről kell valósághűen és igazolhatóan nyilatkoznia, aminek hiánya a döntéssel szembeni kifogást elbíráló helyi önkormányzat képviselő-testülete részéről jog szerint a kifogásnak érdemében helyt adó határozathoz vezet.(Kfv.IV.37.972/2016/5.)

[34]	A Kúria a perbeli ügyhöz hasonló hasonló tényállás mellett 2018. szeptember 19-én meghozott Kfv.II.37.787/2017/4. ítéletében is azt vizsgálta, hogy a képviselő-testület a kifogást előterjesztő elővásárlásra jogosult jognyilatkozata érvényességét érintően megalapozott tényállást állapított-e meg határozatában. A Kúria ebben a döntésében úgy ítélte meg, hogy a kifogás elbírálása során a mezőgazdasági igazgatási szerv megkeresése útján tisztázásra került, hogy a hatóság a Földforgalmi tv. 23.§ (1) bekezdése alapján a jóváhagyás céljából megküldött okiratok közül az adásvételi szerződést és az elfogadó jognyilatkozatokat ellenőrizte. Ebben a döntésében is megerősítette a Kúria, hogy a Földforgalmi tv. 23.§ (1) bekezdés cc) pontja szerint a mezőgazdasági igazgatási szerv jogosult vizsgálni azt, hogy a jognyilatkozat elővásárlásra jogosultaktól származik-e, milyen jogcímen alapul, és a szükséges igazolások rendelkezésre állnak-e. Míg a Kamara kizárólag a jegyzékben, illetve a megkeresésben rögzített személyekre adhat ki állásfoglalást. A szóban forgó per tényállása szerint a mezőgazdasági igazgatási szerv az előzetes vizsgálat során úgy tekintette, hogy a felperes érvényes elfogadó nyilatkozatot nem tett, ezért megkeresésében a felperes nem is szerepelt, személyével a Kamarának a Kúria álláspontja szerint foglalkoznia nem kellett. Az alperes pedig a kifogás nyomán eljárva kizárólag a kamarai állásfoglalás megfelelőségét vizsgálhatja, a mezőgazdasági igazgatási szerv eljárásának törvényességi ellenőrzésére jogköre nem terjed ki, így nem jogosult vizsgálni azt, hogy az elővásárlási joggal megfelelően éltek.

[35]	A Kúria a Kfv.II.37.787/2017/4. ítéletében azt is megállapította, hogy az elővásárlási jog érvényesítése érdekében tett elfogadó nyilatkozat hibás értékelése az érdemi mezőgazdasági igazgatási szerv határozatával szemben kezdeményezett közigazgatási perben vitatható.

[36]	A Kúria jelen ügyben eljáró tanácsa a fentiek tükrében osztja a felülvizsgálattal támadott jogerős ítélet azon megállapítását, hogy a Földforgalmi tv. 30. § (5) bekezdéséből nem következik, hogy a mezőgazdasági igazgatási szerv valamennyi elővásárlási jogosult vonatkozásában az elfogadó nyilatkozat elutasítása tárgyában közbenső döntés meghozatalára kötelezett. A mezőgazdasági igazgatási szerv előtti eljárás tárgya az adásvételi szerződés jóváhagyása. Amennyiben a Földforgalmi tv. 23. § (1) és  (2) bekezdése alapján az adásvételi szerződés jóváhagyás megadásának nincs helye, az előzetes vizsgálati szakasz döntéshozatal nélkül zárul le és a jóváhagyási eljárás II. szakasza szerinti eljárási cselekményekre (rangsor állítása, jegyzék készítése, a helyi földbizottság megkeresése a jegyzék megküldésével vagy anélkül az állásfoglalás beszerzése céljából) kerül sor. A mezőgazdasági igazgatási szerv a jóváhagyási eljárás II. szakaszában a Földforgalmi tv. 27. §-a alapján adásvételi szerződés jóváhagyását megtagadja, vagy a 30. § (1)-(3) bekezdése alapján jóváhagyja. A Földforgalmi tv. 30. § (4) bekezdése alapján a mezőgazdasági igazgatási szerv az (1)-(3) bekezdésben meghatározott döntését közli az eladóval, az adás-vételi szerződés szerinti vevővel, valamint azokkal az elővásárlásra jogosultakkal, akik az adás-vételi szerződésre elfogadó jognyilatkozatot tettek, továbbá a helyi földbizottsággal. Ugyanezen § (5) bekezdése szerint a mezőgazdasági igazgatási szerv döntésével szemben jogorvoslatként csak a döntés bírósági felülvizsgálata kezdeményezhető. A Földforgalmi tv. 30. § (4) és (5) bekezdésének együttes értelmezése alapján nem foghat helyt azon felperesi érvelés, mely szerint az elfogadó nyilatkozat megtagadásával szemben az előzetes vizsgálat során és az eljárás későbbi szakaszában is biztosított a bírósághoz fordulás joga. A Földforgalmi tv. 30. § (4) bekezdése ugyanis a jóváhagyási eljárást lezáró érdemi döntése vonatkozásában írja elő a közlési kötelezettséget függetlenül attól, hogy a mezőgazdasági igazgatási szerv melyik elővásárlási jogosulttal hagyja jóvá az adásvételi szerződést. Ebből fakadóan helytállóan állapította meg a másodfokú bíróság, hogy az eljárás bármely szereplője számára a Földforgalmi tv. 30. § (5) bekezdésében biztosított megtámadás jogának előfeltétele az érdemi döntés meghozatala. A felperes elfogadó nyilatkozatának érvénytelenségével összefüggő jogsérelme is csak a mezőgazdasági igazgatási szerv határozata ellen indított perben vizsgálandó, ezért az eljárt bíróságok nem követtek el jogszabálysértést, amikor mellőzték az e kérdésben való döntéshozatalt. Itt jegyzi meg a Kúria, hogy a közigazgatási perekben csak olyan szerv által hozott hatósági döntés felülvizsgálatára kerülhet sor, mely közigazgatási hatóság vagy annak felügyeleti szerve a perben félként részt vesz. Jelen ügy alperese nem a kifogásolt hatósági aktust (elővásárlási jogosultak rangsorolása) foganatosító mezőgazdasági igazgatási szerv, hanem a kifogás elbírálására a Fétv.103/A. § (1) és (2) bekezdése alapján hatáskörrel rendelkező alperesi képviselő-testület, mely szintén kizárja az elfogadó nyilatkozat érvényességével kapcsolatos felülvizsgálati érvelés érdemi vizsgálatát. A Földforgalmi tv. 30. § (4) és (5) bekezdése sem enged mérlegelést a hatóság számára, ezért az alperes eljárásában a joggal való visszaélés fogalmilag is kizárt.

[37]	A Kúria nem találta megalapozottnak a felülvizsgálati kérelemnek a tényállás megállapítása az indokolási kötelezettség megsértése kapcsán előadott jogi érveit. A képviselő-testületnek a Fétv. 103/A. §-a alapján azt kell vizsgálnia, hogy a Kamara által felhozott indokok valósak-e, illetve hogy az állásfoglalás nem jogsértő-e különösen a Földforgalmi törvény 24-25. §-a szerint. Az alperes hatáskörét a Fétv. 103/A. § (2) bekezdése szigorú korlátok közé szorítja azzal, hogy azt egyetlen szempont vizsgálatára szűkíti le, nevezetesen arra, hogy a Kamara elvégezte-e a Földforgalmi törvény 23-25. § szerinti értékelést a jegyzéken szereplő valamennyi elővásárlásra jogosult vonatkozásában és kellő indokolás mellett adta-e ki támogató, illetve nem támogató állásfoglalását. (Kfv.IV.37.925/2017/6.)

[38]	A mezőgazdasági igazgatási szerv mivel jegyzék nélkül kereste meg a Kamarát, ezért állásfoglalást csak az adásvételi szerződés szerinti vevő vonatkozásában adhatott. Felperes az állásfoglalás ellen benyújtott kifogását alapvetően a mezőgazdasági igazgatási szerv mulasztására hivatkozással terjesztette elő, vitatva az elfogadó nyilatkozata érvénytelenné nyilvánítását.

[39]	A Kúria kiemeli, hogy az alperes bizonyítási kötelezettsége a kifogás elbírálása során nem az elfogadó nyilatkozat érvényessége megállapításához kapcsolódóan állt fenn, nem is a mezőgazdasági igazgatási szerv eljárásának jogszerűségi ellenőrzését hivatott elősegíteni, hanem mindössze arra terjedt ki, hogy a Kamara állásfoglalása miért nem tartalmaz értékelést felperes, mint elővásárlásra jogosult vonatkozásában. Az alperes erre nézve a tényállást feltárta, a mezőgazdasági igazgatási szerv megkeresése útján meggyőződött arról, hogy a Kamara a Földforgalmi törvény 24. §-a szerinti értékelést valamennyi érintett tekintetében elvégezte. Az alperes a határozat indokolásában részletesen ismertette a megkeresésre adott tájékoztatást, mely alapján az állásfoglalás kiadása kapcsán nem volt feltárható eljárási szabálysértés. Az állásfoglalást pedig nem teszi megalapozatlanná önmagában az a felperesi tényállítás, hogy a jegyzék nem teljes.

[40]	A jogerős ítélet értékelve a fellebbezés valamennyi hivatkozását tévedés és a felperes tisztességes eljáráshoz való jogának sérelme nélkül állapította meg, hogy az alperesi határozat indokolása nem hiányos, a hatáskör túllépésével tett megállapítások pedig nem eredményezik a határozat semmisségét a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 121. § (1) bekezdése alapján.

[41]	Mindezekre tekintettel a jogerős ítélet megfelelt a vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek, ezért azt a Kúria a régi Pp. 275. § (3) bekezdése alapulvételével hatályában fenntartotta.

A döntés elvi tartalma

[42]	Az elővásárlási jog érvényesítése érdekében tett elfogadó nyilatkozat hibás értékelése a mezőgazdasági igazgatási szerv érdemi határozatával szemben kezdeményezett közigazgatási perben vitatható.

Záró rész

[43]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a régi Pp. 274. § (1) bekezdése alapján tárgyaláson kívül bírálta el, mert a felperes felülvizsgálati kérelmében tárgyalás tartását nem kérte.

[44]	Figyelemmel arra, hogy a felülvizsgálati kérelem eredményre nem vezetett, a régi Pp. 270. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó 78. §-a alapján, a felperest kötelezte az alperes és az alperesi beavatkozó felülvizsgálati eljárásban felmerült költségeinek megfizetésére.

[45]	Az illeték az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § (1) bekezdése és 39. § (3) bekezdés d) pontja szerinti mértékű, mely a 62. § (1) bekezdés h) pontja értelmében került feljegyzésre. A feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket a bírósági eljárásban alkalmazandó költségmentességről szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése alapján a felperes viseli.

[46]	Az ítélet elleni felülvizsgálat lehetőségét a régi Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.

, 2019. április 23.

András s.k. a tanács elnöke, Dr. Dobó Viola s.k. előadó bíró, Dr. Varga Eszter s.k. bíró