A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság

í t é l e t e

Az ügy száma: Kfv.IV.38.105/2018/8.

A tanács tagjai: Dr. Balogh Zsolt a tanács elnöke, Dr. Horváth Tamás előadó bíró, 
		    Dr. Dobó Viola bíró
A felperes: felperes neve 
	      
A felperes képviselője: Dömse Ügyvédi Iroda
			  
			     ügyintéző: Dr. Dömse Boglárka ügyvéd) 

Az alperes: alperes neve
	     
Az alperes képviselője: dr. Szathmári Réka jogtanácsos

Felperesi beavatkozó: Felperesi beavatkozó 
			
Felperesi beavatkozó képviselője: Dr. Esztári Csaba ügyvéd
					
I. r. alperesi beavatkozó: Alperesi beavatkozó 2. 
			     
II. r. alperesi beavatkozó: Alperesi beavatkozó 1 
			     
I. r. és II. r. alperesi beavatkozók képviselője: képviselő 2 
											ügyintéző: Dr. Tóth Tamás Zsolt) 

A per tárgya: közbeszerzési eljárás törvényessége 

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperes

A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Fővárosi Törvényszék 14.K.700.335/2018/15. számú ítélete 

Rendelkező rész

A Kúria 

- 	a Fővárosi Törvényszék 14.K.700.335/2018/15. számú ítéletét hatályában fenntartja;

- 	kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 50.000 (ötvenezer) forint, az I. és II. rendű alperesi beavatkozóknak egyenként 10.000 (tízezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget;

- 	kötelezi a felperest, hogy külön felhívásra fizessen meg az államnak 70.000 (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak nincs helye.

Indokolás

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]	A felperes működését biztosító épületegyüttese tetején található V. osztályú Heliport van kialakítva, amelynek üzemeléséhez tűzoltó szolgálat biztosítandó. A felperes, mint az egészségügyi szolgáltatások nyújtásához szükséges szakmai minimumfeltételekről szóló 60/2003. (X. 20.) ESzCsM rendelet (a továbbiakban: EszCsM.r.) tárgyi hatálya alá tartozó egészségügyi szolgáltató, sürgősségi betegellátó osztályt működtet, amelyhez az EszCsM.r.-nek az érintett közbeszerzési eljárás idején hatályban volt 2. melléklete sürgősségi betegellátó osztályra vonatkozó rendelkezései szerint az alapvető szervezeti feltételeire vonatkozó mutatók alapján 2016. január 1-jétől kötelező jelleggel tárgyi feltételei között rendelkeznie kell helikopter leszállóhellyel. A felperes az V. osztályú Heliportjának reptéri tűzoltó szolgálattal kiegészített üzemeltetésére a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 113. § (1) bekezdése szerint nyílt közbeszerzési eljárást indított az összefoglaló tájékoztató Közbeszerzési Hatóság részére történő megküldésével 2017. június 27. napján. Az Állami Egészségügyi Ellátó Központ (a továbbiakban: AEEK), mint a fenntartói jogokat gyakorló szervezet 2016. december 9-én adott ki állásfoglalást ÁEEK/91011/2016. számmal, amely szerint 12 hónapra indokolt közbeszerzési eljárás lefolytatása. A Miniszterelnökség Közbeszerzési Ellenőrzési Főosztálya a 2017. január 9-i KÖF/16/217/2. számú minőségellenőrzési jelentését és kétszeri felhívás teljesítését követően a felperes tanúsítványt nem kapott a Miniszterelnökségtől, a közbeszerzési eljárást a közbeszerzések központi ellenőrzéséről és engedélyezéséről szóló 320/2015. (X. 30.) Korm. rendelet 8. § (4) bekezdés b) pontja alapján folytathatta. A felperes nyilatkozata szerint az ellenőrzési folyamatban emeltették fel az eredeti egyéves határidőt kettő évre, a beszerzés ezért került kétéves időtartamban kiírásra. Az ajánlati felhívás f) pontjában tehát rögzítették, hogy a felperes megbízási szerződést kíván kötni, melynek időtartama a hatálybalépésétől számított 24 hónap. Ajánlatot a felperesi beavatkozó mellett az I.r. és II.r. alperesi beavatkozók tettek. A felperes az ajánlatok vizsgálatát követően - többek között - a felperesi beavatkozót árindoklás megadására szólította fel, mivel az általa megajánlott óradíjat aránytalanul alacsonynak értékelte a jogszabály által előírt garantált bérminimum óradíj összegére, valamint arra tekintettel, hogy 24 hónap a szerződéses időtartam. A felperes hangsúlyozta, hogy a megajánlott óradíjnak a bérminimum óradíján felül fedeznie kell a munkáltatót terhelő közterheket, valamint a védőeszközök, védőfelszerelések biztosításával kapcsolatos költségeket is. A felperesi beavatkozó az indokolást mind a 2017., mind a 2018. évre az előírt táblázat kitöltésével adta meg. Mindkét évre vonatkozóan, a táblázat „7.5 Értékcsökkenési leírás" sorára nyilatkozott arról, hogy a tűzoltók egyéni védőfelszereléssel rendelkeznek, amit az Országos Katasztrófavédelmi Főigazgatóság (a továbbiakban: OKF) biztosít számukra. Az egyéni védőfelszerelésüket heliport üzemeltetése során használhatják, ezért nem merül fel költség a védőfelszereléssel, tekintettel arra is, hogy a védőfelszerelés felülvizsgálatát is az OKF végzi. A felperes 2017. augusztus 14-én megküldött összegezése alapján az eljárás nyertese a felperesi beavatkozó lett. Az I.r. alperesi beavatkozó 2017. augusztus 24. napján előzetes vitarendezési eljárást kezdeményezett, amelyet a felperes 2017. augusztus 24. napján elutasított. Az I.r. alperesi beavatkozó kezdeményezte az alperes eljárását, lényegében fenntartva az előzetes vitarendezési kérelmében előadottakat (a felperes jogsértő módon nyilvánította érvényesnek a felperesi beavatkozó ajánlatát és jogsértő módon kötött szerződést vele).

[2]	Az alperes a 2017. október 17-én meghozott D.526/21/2017. számú határozatában megállapította, hogy a felperes megsértette a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 72. § (3) bekezdését, és a felperessel szemben 3.000.000,- forint bírságot szabott ki. Határozatának indokolása szerint valamennyi ajánlattevőnek a Kbt. 148. § (2) bekezdésben rögzített közvetlen, jogos érdeke áll fenn a nyertes ajánlattevő ajánlata érvényességének vitatásához olyan közbeszerzési eljárásban, ahol egyetlen érvényes ajánlat került értékelésre. Ennélfogva az I.r. alperesi beavatkozó jogos érdeke fennáll annak vitatására, hogy a felperes jogszerű bírálatot követően hozta meg az eljárást lezáró döntését, azaz hogy azonos elvek alapján bírálja el az ajánlatokat abban a közbeszerzési eljárásban, amelyben ajánlattevőként vett részt és az ajánlatát a Kbt. 72. § (3) bekezdés alapján nyilvánította érvénytelenné az ajánlatkérő. A repülőtér üzemeltetéséhez szükséges műszaki, szakmai feltételeket a jogszabályok és a közlekedési ügyekért felelős hatóság határozza meg. A dokumentumokból megállapíthatónak értékelte, hogy V. osztályú helikopter leszállón szolgálatot teljesítő személyzet részére alapvető feltétel az OKF által minősített, teljes tűzoltó-védő felszerelés, amit a felperesi beavatkozó teljesítésében közreműködő tűzoltók vonatkozásában az OKF biztosít a tűzoltók számára, s szintén az OKF végezteti a védőfelszerelések felülvizsgálatát. A tűzoltási, műszaki mentési tevékenységhez kapcsolódó tűzvédelmi technika alkalmazhatóságáról szóló 15/2010. (V. 12.) ÖM rendelet (továbbiakban: Rendelet) 9. § (1)-(2) bekezdései, 10. § (1) bekezdése és 1. mellékletének 88-102. pontjai, az egyes műszaki termékek tűzvédelmi megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelöléséről szóló 26/2004. (VI. 11.) BM rendelet (a továbbiakban: BM.r.1.) 1-3. §-ok, valamint a hivatásos tűzoltóságok által végezhető szolgáltatások köréről, valamint a hivatásos tűzoltósági célokat szolgáló ingatlanok, felszerelések kapacitás kihasználását célzó hasznosításának szabályairól szóló 42/2011. (XI. 30.) BM rendelet (a továbbiakban: BM.r.2.) 1. § (1)-(3) bekezdései és 4. § (1)-(6) bekezdései alapján kiemelte, hogy a készenlétben tartás és a felülvizsgálat fogalma nem azonos, a jogszabályok részletesen rögzítik az irányadó szakmai rendelkezéseket. Ennélfogva Magyarországon csak a Belügyminisztérium (BM) OKF Műszaki Főosztálya által regisztrált műhelyek végezhetik a tűzvédelmi technika felülvizsgálatát, javítását. Az OKF maga tehát nem végzi a védőfelszerelések felülvizsgálatát. A Kbt. 27. § (3) bekezdésének megfelelően a felperesnek kötelezettsége volt ellenőrizni, hogy az ajánlat megfelel-e a jogszabályi rendelkezésekben foglalt követelményeknek. Kiemelt jelentőséggel bírt e kötelezettsége az életvédelmi eszközök tekintetében. Amennyiben a Rendelet szerint a gyártói előírás alapján kell a felülvizsgálatot elvégezni, úgy kötelezettsége lett volna annak tisztázása, hogy a konkrét ajánlattevő vonatkozásában milyen időszakonként kell a védőfelszerelést ellenőrizni a szerződés teljesítéséhez megajánlott eszközök vonatkozásában. Figyelemmel arra, hogy a védőfelszerelés ellenőrzési kötelezettségét jogszabály írja elő, amelyet csak a BM OKF Műszaki Főosztálya által regisztrált műhelyek végezhetnek, nem lett volna vélelmezhető, hogy a szolgáltatást ingyen, költségmenetesen végzik a felperesi beavatkozó számára. A BM.r.2 értelmében a hasznosítás pedig írásbeli szerződés alapján történik, ellenérték fejében. Mindezek alapján megállapította, hogy a felperes nem győződött meg az ajánlati ár megalapozottságáról, a vizsgált és irányadó jogszabályi rendelkezésekkel ellentétes nyilatkozatot tett a felperesi beavatkozó az árindokolásában, amelyből az sem volt megállapítható, hogy a milyen alapon nem kalkulált költséget a tűzoltók védőfelszerelésére, annak felülvizsgálatára. Ez további felvilágosítás-kérést indokolt volna, tekintettel a Kbt. 72. § (3) bekezdésére. A felperes megsértette a Kbt. 72. § (3) bekezdését azzal, hogy nem élt a biztosított jogszabályi lehetőséggel és nem kért további tájékoztatást a felperesi beavatkozó árindokolásában közöltekre. Mivel a jogorvoslati kérelem a felperes jogsértő bírálata miatt került előterjesztésre, nem vizsgálta az I.r. alperesi beavatkozónak a jogorvoslati eljárás során tett bejelentését a felperesi beavatkozó hamis nyilatkozata vonatkozásában. A bírság kiszabása a jogsértés súlyára tekintettel indokolt. A bírság mértékének megállapítása során az eset valamennyi körülményét mérlegelve: figyelembe vette a beszerzés értékét, azt hogy az ajánlatkérő jogsértő magatartása kétségtelenül kihatott az eljárás eredményére, értékelte, hogy a jogsértés az eljárás lezáró döntés megsemmisítésével nem volt orvosolható, mivel a felperes szerződést kötött a felperesi beavatkozóval. Egyetlen érvényes ajánlat került értékelésre, továbbá a felperes törvénybe ütköző magatartása ismételt tanúsítása körében figyelemmel volt arra, hogy vele szemben a D.333/2016. jogorvoslati eljárásban jogsértés megállapítása mellett bírságot szabtak ki.

A felperes keresete és az alperes védekezése

[3]	A felperes az alperes határozatának bírósági felülvizsgálatát kezdeményezte. Keresetében elsődlegesen a határozat megváltoztatását kérte az alperesi beavatkozó jogorvoslati kérelmét elutasító és az eljárást megszüntető döntés meghozatalával. Másodlagosan a határozat megváltoztatását, a jogsértés hiányának megállapítását kérte. Harmadlagosan a határozat hatályon kívül helyezését és az alperes új eljárásra kötelezését kérte. Negyedleges kereseti kérelmében az alperes határozatának megváltoztatását kérte a bírság összegének csökkentésével. 

[4]	A felperes szerint az alperes a tényállást hiányosan és több ponton iratellenesen állapította meg. A jogorvoslati kérelem nem minden elemére kiterjedően nyert elbírálást, ennélfogva azt az alperes nem merítette ki. Sérelmes, hogy olyan jogsértés miatt marasztalták el, amit senki nem terjesztett az alperes elé és nem is volt a jogorvoslati eljárás tárgya, így arról nem tudott és garanciális eljárási jogait nem gyakorolhatta. 

[5]	Az alperes az ellenkérelmében kérte a kereset elutasítását. A határozatban kifejtett jogi álláspontját mindenben fenntartotta. 

[6]	A felperesi beavatkozó a felperes keresetének teljesítését kérte. Hangsúlyozta, hogy a határozat vélelmen alapul a tekintetben, hogy ne lenne képes a teljesítésre, amivel szemben a szerződéskötéstől folyamatos teljesítése cáfol rá. Az újabb felvilágosítás kérése céltalan lett volna, mert már az első alkalommal feltárta az ingyenesség okait, ahhoz képest új tényt, körülményt nem tudott volna előadni. Az ajánlat egyetlen eleméről van szó, amelynek vonatkozásában az ingyenességet biztosíthatta azon az alapon, hogy maga is így jutott ahhoz.

Az elsőfokú bíróság ítélete

[7]	A Fővárosi Törvényszék mint elsőfokú bíróság 14.K.700.335/2018/15. számú, 2018. július 4-én kelt ítélete szerint a felperes keresete nem megalapozott.

[8]	Az elsőfokú bíróság az ügyfélképesség hiányára vonatkozó hivatkozást elutasította, mert a kérelmező jogos érdeke áll fenn annak tisztázására nézve, hogy az egyetlen érvényes ajánlat a költségelemek tekintetében ugyanolyan jogi-szakmai ellenőrzésen esett át, mint a saját ajánlata.

[9]	A szerződéskötési moratórium megsértésére való hivatkozás elbírálása pedig más eljárásában történt meg, ezért jelen ügy tárgyában ez a kérdés mellőzhető volt, az elsőfokú bíróság indokolása szerint. 

[10]	A Kbt. 148. § (1) bekezdése az elsőfokú bíróság szerint azért nem sérült, mert az alperes felhívta a D.526/3/2017. számú végzésével az I.r. alperesi beavatkozót, aki a 2017. szeptember 14-i válaszában a Kbt. 69. § (1)-(2) bekezdésének megsértésére hivatkozás mellett megjelölte a Kbt. 72. § (3) bekezdésének sérelmét is. További jogsértés megállapítása az ajánlati ár tisztázatlanságán túlmenően nem tárgya a kérelemre indult eljárásnak, mivel az eredeti jogorvoslati kérelem csak a megállapított jogsértés körében tartalmazott előadást, ami behatárolta a kérelemre indult jogorvoslati eljárás vizsgálati körét, terjedelmét.

[11]	A kereset alapján a felperes által lényegesnek minősített eljárásjogi jogszabálysértéseket illetően megállapította az elsőfokú bíróság, hogy azok nem voltak lényegesek, és az ügy érdemére nem hatottak ki. 

[12]	Az elfogultsági kifogás kezeléséhez kapcsolódó kifogás az elsőfokú bíróság szerint nem megalapozott, az ugyanis nem maradt elbírálatlan, csak a Kbt. 155. § (2) bekezdés alapján elkülönített eljárás iratanyagába került a Közbeszerzési Hatóság elnökének a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 43. § alkalmazásával született döntése. A felperes jogorvoslati joga sem csorbult, mivel a D.566/2017. számú ügyben hozott D.566/9/2017. számú határozattal szemben perben megnyílt a jogorvoslati jog gyakorlásának lehetősége. A felperesnek ehhez képest további, az elfogultságra utaló körülményekre hivatkozása a jelen határozathoz kapcsolódik. A felperes, mint jogalkalmazó eljárására, jogértelmezésére és a hozzá címzett vitarendezési kérelem és jogorvoslati kérelem értelmezésére vonatkozó alperesi álláspont, annak a határozati indokolásban való nyelvi megjelenítése azonban nem lehetett elfogultsági kifogás tárgya, azt tartalmilag lehet vitatni a jogorvoslat keretei között. 

[13]	A felperes eljárásjogi jogszabálysértésként hivatkozott a Ket. 50. § (1) bekezdésének sérelmére azzal, hogy az alperes nem tisztázta a ruházat tekintetében a gyártói előírástól függő felülvizsgálatot, az e körben releváns tényeket. E hivatkozásával összefüggésben az elsőfokú bíróság arra mutat rá, hogy az alperes éppen azért állapította meg a Kbt. 72. § (3) bekezdésének sérelmét, mert a ruházathoz kapcsolódó költségek kérdéséhez többszintű ágazati szabályozás kapcsolódik, és kérdések sora vetődik fel ezek kapcsán, aminek egyértelmű visszahatása van arra a kérdésre, hogy a felperesi beavatkozó ajánlatában az erre számított költség valóban megalapozott volt-e. 

[14]	A Kbt. 72. § (3) bekezdés megfelelő értelmezéséhez a felperes kifogásolta, hogy az alperes nem megfelelően értelmezte a tényállapotot és a jogszabályi rendelkezésnek a „ha az elfogadhatóság kétséges" fordulatát. Ehhez kapcsolódóan egyrészt felmerült a BM.r.2. 1. § (2) bekezdése és 1. mellékletének hatálya. A felperes hivatkozása e körben nem megalapozott, a perbeli jogvitában érintett ruházat a BM.r.2. tárgyi hatálya alá tartozik, mivel a heliport működéséhez tűzmegelőzési, tűzeset esetén pedig egyértelműen tűzoltás vagy műszaki mentés során vennék igénybe, függetlenül attól, hogy a szolgáltatás alapvetően e teljesítésre való készenlétben nyilvánul meg a tűzvédelmi feladatok tekintetében. A BM.r.2. tárgyi hatályából következnek azok a további kérdések, amelyeket az alperes felvetett, és mivel a jogi szabályozásból következnek, valamint költségelemre vonatkozó kihatása van a válaszoknak, ezért helytállóan jutott arra az alperes, hogy szükség lett volna a felperesi beavatkozó ajánlata vonatkozásában a további felvilágosítás kérésére, kifejezetten a jogi szabályozási környezetre tekintettel. 

[15]	Az alperes a bírság kiszabásáról az elsőfokú bíróság indokolása szerint a tárgyi ügyben mérlegelési jogkörben döntött, figyelemmel a Kbt. 165. § (3) bekezdés d) pontjára. Ennek eredményeként a Kbt. 165. § (4) bekezdése értelmében a becsült érték, a jogorvoslattal érintett ajánlati rész legfeljebb 10%-ig szabhatott ki bírságot, és a megállapított összeg ezen belül van. A mérlegelés során eszerint nem sérült a Kbt. 165. § (11) bekezdése.

A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[16]	Az ügyben a felperes felülvizsgálati kérelmet nyújtott be. Kérte a Kúriát, hogy az elsőfokú ítéletet változtassa meg, azaz „[az alperesi beavatkozó] jogorvoslati [kérelmét] utasítsa el, illetve az alapeljárást […] szüntesse meg." Másodlagosan kérte, hogy a Kúria állapítsa meg a felperesi jogsértés hiányát, megváltoztatva az ítéletet és a közigazgatási határozatot. Harmadlagosan kérte az ítélet hatályon kívül helyezése mellett az elsőfokú bíróság új eljárásra utasítását. 

[17]	Az I. felülvizsgálati kérelmi elem szerint (melyhez a VII. elem szorosan kapcsolódik) az elsőfokú bíróság nem tett eleget a Kbt. 176. § (6) bekezdése szerinti kötelezettségének, melynek értelmében a közigazgatási pert és a Közbeszerzési Döntőbizottság által indított pert egyesíteni kell. Az egyesítés ehelyett csak az egyik közigazgatási határozattal kapcsolatos jogorvoslat tekintetében történt meg, így a perbeli összefüggések anyagi és eljárásjogi értelemben sem juthatnak megfelelőképpen érvényre.

[18]	A II. felülvizsgálati kérelmi elem szerint a kiszabott bírság összege eltúlzott, a határozat indokolás-része sérti a Kbt. 165. § (4) bekezdését. A bírság összegének megállapítása folyamatához nem rögzítette a közbeszerzés becsült értékét, amely 34.641.536,- forint, amelynek 10%-hoz képest majdnem maximális összegben történt kiszabás túlzó. Másrészt az ügyek mesterséges elkülönítése miatt még ez a mérték is formálisan jóval meghaladható lett. 

[19]	A III. felülvizsgálati kérelmi elem szerint hiányos az ítélet az ügyfélképesség igazolására vonatkozóan. Az I.r. alperesi beavatkozó közvetlen jogos érdeke hiányában a Kbt. 151.§ (5) bekezdése és a Ket. 30. § f) pontja lett volna alkalmazandó. Az indokolás a megállapítás ellenére hiányos, nem ad számot arról, hogy mi az I.r. alperesi beavatkozó jogos érdeke és miben áll a jogszerűtlen eljárása, amit az azonos elvek alapján történő elbírálásként megjelölt. 

[20]	A IV. felülvizsgálati kérelmi elem szerint az eredeti jogorvoslati kérelem kimerítetlensége következményeit az ítélet jogszerűtlenül vonta le. Az alperes eszerint megsértette a Kbt. 158. § (1) bekezdését, 165. § (2) bekezdését, 145. § (4) bekezdését, valamint a  Ket. 72. § (1) bekezdés d) pont da) alpontját. Az I.r. alperesi beavatkozó késve, csak 2017. szeptember 26. napján terjesztette ki a jogorvoslati kérelmet a felperesi beavatkozóval kötött szerződésre is, amellyel összefüggésben a Kbt. 80. § (5) bekezdésének és 131.§ (7) bekezdésének sérelmét hivatkozta, aminek elbírálására nem került sor. Az ítélet ezzel összefüggésben eszerint hibásan hivatkozza a Kbt. 160. § (4) bekezdését. A párhuzamosan folyó eljárásban az ítélet viszont kifejezetten rögzítette ezt a körülményt. 

[21]	Az V. felülvizsgálati kérelmi elem szerint az alapul vett tényállás tisztázatlan, mivel az alperes nem tisztázta a ruházatra vonatkozóan a tényleges felülvizsgálat vonatkozásában a gyártói előírást, s enélkül vélelmezte, hogy a felülvizsgálat a szerződéses jogviszony fennállta alatt biztosan bekövetkezne, s szintén csak vélelmezi ennek visszterhes voltát. A felperesi beavatkozó ajánlata vonatkozásában az árindokolást követően nem volt tisztázatlan kérdés. A további körülmények, így az, hogy a tűzoltók miként kapják a felszerelést, az OKF miként jár el velük szemben, a felperesi beavatkozóra tartozó kérdés, és ezért nem is kellett erre kiterjedően felvilágosítást kérni, mert csak a felperesi beavatkozó vállalásának megalapozottságáról kellett dönteni. A felperesi beavatkozó felé eszerint költséget a tűzoltók sem érvényesítenek, így irreleváns, hogy a felszerelést miként kapják, és az OKF mit vár el a felszerelés biztosításáért cserébe. A Kbt. 72. § (3) bekezdése tartalmazza a „ha az elfogadhatóság kétséges" további fordulatát, erre vonatkozóan azonban az alperes nem jelölte meg, hogy minek kellett volna kételyt ébresztenie. Az alperes erre vonatkozóan szabályos hiánypótlási felhívással nem élt, ilyen nem érkezett a felpereshez. Mindezzel a Kbt. 154. § (1) bekezdésének és a Ket. 2. § (2) bekezdésének sérelme merült föl. A tisztességes eljárás sérelme a bíróság előtt a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: régi Pp.) 2. § (1) bekezdésének megsértésével valósult meg. 

[22]	A VI. felülvizsgálati kérelmi elem szerint az alperes a Ket. 50. § (1) bekezdése, az elsőfokú bíróság pedig a régi Pp. 206. §-a megsértésével tényállás-tisztázási kötelezettségének nem tett eleget. Hivatkozott a BM.r.2. szabályozására a tűzoltósági szakfelszerelések hasznosításáról, ami jelen ügyre nem vonatkozik, ellentétben a BM.r.1. szabályozásával. Ennyiben tehát a Kbt. 72. § (3) bekezdésének megsértése a felperes részéről nem merülhetett fel. 

[23]	A VII. felülvizsgálati kérelmi elem az elfogultsági kifogás elbírálását illetően az elbírálatlanságot, illetve az I. felülvizsgálati kérelmi elemmel egyezően az elkülönített eljárásban való kezelést vitatja.

[24]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmet nyújtott be, amelyben kérte a törvényszék ítéletének hatályában való fenntartását. Kiemelte, hogy az I.r. alperesi beavatkozó kérelmében megjelölte a Kbt. 72. § (3) bekezdést. Az alperes szerint a felperes felülvizsgálati kérelméből is az állapítható meg, hogy a felperes nem vitatja, hogy megsértette a Kbt. 72. § (3) bekezdését, mivel nem kért további indokolást a nyertes ajánlattevőtől. A D.526/21/2017. számú határozattal megállapított jogsértés - a Kbt. 72. § (3) bekezdésének megsértése - nem vonta maga után az alperes perindítási kötelezettségét, így azt nem kellett egyesítenie a törvényszéknek a D.566/9/2017. számú határozattal.

[25]	Az alperes szerint a tárgyi jogorvoslati eljárás eldöntése szempontjából közömbös, hogy a kérelmező ajánlata egyébként érvényes volt-e vagy sem. 

[26]	Az I. és II. rendű alperesi beavatkozók ellenkérelmükben az ítélet hatályában való fenntartását kérték. 

A Kúria döntése és jogi indokai

[27]	A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott, ezért a Kúria a törvényszék ítéletét hatályában fenntartja. 

[28]	A régi Pp. 275. §-a szerint a felülvizsgálati eljárásban a Kúria a jogerős határozatot a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem szerint, az azokban megjelölt jogszabályok alapján vizsgálhatja felül (KGD 2011.62.) E keretek között jogszabálysértés esetén van lehetősége az eljárást lefolytató bíróság döntésének hatályon kívül helyezésére vagy annak megváltoztatására.

[29]	Jelen ügyben a felülvizsgálati kérelem alapján a Kúriának alapvetően abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy az ajánlatkérő jogszerűen tekintett-e el a nyertes ajánlattevő tekintetében, annak ajánlati ára részletes indokolásának kötelezettsége teljesítésétől. A Kúria a felülvizsgálati kérelem kérelmi elemei szerint haladva, álláspontját az alábbiak szerint indokolja. 

[30]	Az I. felülvizsgálati kérelmi elem az eljárás elkülönítését kifogásolja. A Kúria az elsőfokú bírósággal egyezően állapítja meg, hogy a kizárási kérelem kezelésének módjából következett, hogy annak indokolása a D.566/9/2017. számú határozat indokolásában jelent meg. Az elfogultsági kifogás ugyanis az eljárás kiterjesztésének aktusát, a D.526/16/2017. számú végzést érintette és ezzel összefüggésben azt, hogy a D.526/17/2017. számú végzéssel elkülönített eljárás tárgya tekintetében elfogultak a jelen per tárgyát képező döntés meghozatalában is részt vevők. A kizárási kérelmet és annak elbírálását ezért az elkülönített eljárás részévé kellett tenni.

[31]	Magának az elkülönítésnek a tekintetében a Kúria megállapítja, hogy annak jogalapja a következő. A Kbt. 131. § (7) bekezdése szerint, ha jogorvoslati kérelmet [148. § (2) bekezdés] vagy kezdeményezést [152. §] nyújtanak be, a szerződést az ügy érdemében hozott vagy a közbeszerzési ügy befejezését eredményező határozat meghozataláig nem lehet megkötni, kivéve, ha a Közbeszerzési Döntőbizottság a szerződés megkötését engedélyezi. Noha a jelen eljárás a Kbt. 148. § (2) bekezdése szerint folyamatban volt, a felperes és a felperesi beavatkozó a szerződést megkötötték, kifejezett engedély hiányában is. Eme új, eltérő tárgy folytán az alperes külön eljárása jogszerű, és ennek elkülönült peres eljárása sem alaptalan. 

[32]	Másfelől, alaptalan a kérdésben a felperes Kbt. 176. § (6) bekezdésére hivatkozása, hiszen az egyesítési kötelezettség a közigazgatási és az ugyanazon tárgyú polgári perre vonatkozik. Jelen esetben azonban két közigazgatási peres eljárásról van szó.

[33]	A II. felülvizsgálati kérelmi elem a megállapított bírság összegét kifogásolja. A Kbt. 165. § (4) bekezdése szerint a bírság összege - a (11) bekezdésben foglaltak figyelembevételével - a közbeszerzési eljárás becsült értékének, illetve részajánlattétel esetében a jogorvoslattal érintett rész értékének legfeljebb 10%-a. A (11) bekezdés szerint a Közbeszerzési Döntőbizottság annak eldöntésében, hogy indokolt-e a bírság kiszabása, valamint a bírság összegének, illetve az eltiltás időtartamának megállapításában az eset összes körülményét - így különösen a jogsértés súlyát, a közbeszerzés tárgyát és értékét, a jogsértésnek a közbeszerzési eljárást lezáró döntésre gyakorolt befolyását, az e törvénybe ütköző magatartás ismételt tanúsítását, a jogsértőnek az eljárást segítő együttműködő magatartását, a jogsértés megtörténte és a jogorvoslati eljárás megindítása között eltelt hosszú időtartamot, támogatásból megvalósult beszerzés esetén azt a körülményt, ha a jogsértéshez más szerv eljárásában a támogatás visszafizetésére vonatkozó szankció kapcsolódhat - figyelembe veszi. A bírság összegének és az eltiltás időtartamának megállapításakor figyelembe kell venni azt is, ha a jogsértés nyilvánvalóan szándékos volt.

[34]	A Kúria szerint az elsőfokú bíróságnak az alperes mérlegelését jóváhagyó álláspontja (a régi Pp. 339/B. §-a alapján) nem okszerűtlen. Az alperes ugyanis alapvetően a jogsértésnek a közbeszerzési eljárást lezáró döntésre gyakorolt befolyását vette figyelembe, határozata 65. pontjában kifejezetten utalva erre. Figyelemmel arra, hogy a felperes szerződést is kötött a felperesi beavatkozóval ennek alapján, a következtetés igazolható, a mérlegelés ezért megalapozott. 

[35]	A bírságösszeg ugyanezért nem hozható összefüggésbe az eljárások elkülönítésével sem, figyelemmel az I. felülvizsgálati kérelemmel kapcsolatban a fentiekben kifejtettekre is. Jelen esetben a két külön tárgyú eljárásban megállapított bírságösszegek nem adódhatnak össze. 

[36]	A III. felülvizsgálati kérelmi elem tárgya az alperesi beavatkozók ügyfélképességének vitatása. Ügyfélképességgel rendelkeznek jelen eljárásban mindazok, akik a Kbt. 148. § (2) bekezdés első mondata alapján jogorvoslattal élhetnek, mert a közbeszerzési eljárás részesei voltak, illetve az egyéb érdekelt, feltéve, hogy a jogorvoslattal élőnek a jogát vagy jogos érdekét az általa állított jogsértés sérti vagy veszélyezteti. A Kbt. 148. § (2) szerint kérelmet nyújthat be az ajánlatkérő, az ajánlattevő, közös ajánlattétel esetén bármelyik ajánlattevő, a részvételre jelentkező, közös részvételi jelentkezés esetén bármelyik részvételre jelentkező vagy az egyéb érdekelt, akinek jogát vagy jogos érdekét az Kbt.-be ütköző tevékenység vagy mulasztás sérti vagy veszélyezteti.

[37]	A Kúria egyetért az elsőfokú bíróság álláspontjával, hogy egy olyan helyzetben, ha csak egyetlen ajánlatot értékelt az ajánlatkérő érvényesnek, más - habár érvénytelen - ajánlatot tevőnek is megállapíthatóan jogos érdeke áll fenn annak tisztázására nézve, hogy az egyetlen érvényes ajánlat a költségelemek tekintetében ugyanolyan jogi-szakmai ellenőrzésen esett át, mint a saját ajánlata. Az érvényes ajánlat esetleges érvénytelenné nyilvánításának következménye az újabb közbeszerzési eljárás, felhívás ajánlattételre, amelyen az I.r. és II.r. alperesi beavatkozók újabb, az ajánlatkérő által hiányolt költség-elemi levezetést és magyarázatot, esetlegesen időközben teljesített feltétellel rendelkező ajánlatot tehetnek. Ezen ok-okozati összefüggés megalapozza ügyféli érdekeltségüket az eljárás ezen fázisában. 

[38]	A IV. felülvizsgálati kérelmi elem a kérelemre történő eljárás keretei között a kérelmen való túlterjeszkedésre vonatkozik. Az I.r. alperesi beavatkozó a felperesi hivatkozásnál korábban, végzésre adott 2017. szeptember 14-i válaszában a Kbt. 69. § (1)-(2) bekezdésének megsértésére hivatkozás mellett már megjelölte a Kbt. 72. § (3) bekezdésének sérelmét is. Ennélfogva az alperes nem sértette meg a Kbt. 148. § (1) bekezdését, a később megsértettként megjelölt jogszabályi rendelkezés és a jogorvoslati kérelem indokolása között a jogalkalmazásbeli kapcsolat egyértelműen következik. Mindezek miatt nem merül fel a Kbt. 160. § (4) bekezdés sérelme, sem a 165. § (2) bekezdés alkalmazási szükségessége, vagyis az alperesnek nem kellett a kérelmet elutasítania, és ezt a körülményt az elsőfokú bíróság is helyesen ekként értékelte. 

[39]	Az V. felülvizsgálati kérelmi elem szerint az alperes nem tette lehetővé a tényállás tisztázását a felperesi ajánlatkérőnek a nyertes ajánlat indokolása elfogadhatóságát illetően. 

[40]	A Kbt. ezt az egész jelen eljárás lényegét érintő kérdéskört az „Aránytalanul alacsony ár és egyéb aránytalan vállalások" címszó alatt tárgyalja. Az ebben szereplő 72. § (1) bekezdés szerint az ajánlatkérő az értékelés szempontjából lényeges ajánlati elemek tartalmát megalapozó adatokat, valamint indokolást köteles írásban kérni és erről a kérésről a többi ajánlattevőt egyidejűleg, írásban értesíteni, ha az ajánlat a megkötni tervezett szerződés tárgyára figyelemmel aránytalanul alacsony összeget tartalmaz az értékelési szempontként figyelembe vett ár vagy költség, vagy azoknak valamely önállóan értékelésre kerülő eleme tekintetében. A (3) bekezdés szerint az ajánlatkérő az indokolás elfogadhatóságának megítéléséhez - ha az elfogadhatóság kétséges - további kiegészítő indokolást kérhet az ajánlattevőtől, a többi ajánlattevő egyidejű értesítése mellett. Az ajánlattevő kötelessége az ajánlati ára megalapozottságára vonatkozó minden tényt, adatot, kalkulációt az ajánlatkérő rendelkezésére bocsátani ahhoz, hogy megfelelő mérlegelés eredményeként az ajánlatkérő döntést hozhasson az ajánlati ár megalapozottságáról. Az ajánlatkérő köteles érvénytelennek nyilvánítani az ajánlatot, ha a közölt információk nem indokolják megfelelően, hogy a szerződés az adott áron vagy költséggel teljesíthető.

[41]	A felperes vitatja, hogy az ajánlati kiegészítés elfogadhatósága kétséges lett volna, illetve tisztában lett volna jelen eljárás erre irányuló voltával. Márpedig a heliport reptéri tűzoltó szolgálattal kiegészített üzemeltetésére szóló beszerzés esetén, a tűzoltó védőeszközök, védőfelszerelések biztosításával kapcsolatos költségek nulla forintra értékelése - a beszerzés lényegét érintően - nyilvánvalóan felveti az aránytalanul alacsony vállalási ár problémáját. Az I. r. alperesi beavatkozó vitarendezési kezdeményezése után továbbá ez amúgy sem lehetett kérdéses, miként az sem, hogy a jogorvoslati kérelem kezdettől erre irányult. Az iratokból megállapíthatóan igaz ugyanakkor, hogy a jogorvoslati kérelem a Kbt. 72. § (3) bekezdését kifejezetten nem jelölte meg. A Kúria az elsőfokú bírósággal egyezően ezzel együtt állapítja meg, hogy az eljárás tartalmára tekintettel ennek a jogszabálynak az alperes határozatában való nevesítése nem tekinthető a kérelemre indult eljárás jogellenes kiterjesztésének. A Kbt. 158. § (1) bekezdése szerint egyébként az alperesnek a kérelemre indult eljárás hivatalból való eljárássá kiterjesztésére jelen esetben lehetősége lett volna. 

[42]	A Kbt. hivatkozott és az előbbiek szerint figyelembe vehető 72. § (3) bekezdéséből látható ugyanakkor, hogy a kérdésesség tisztázása, illetve ha számára egyértelmű volt, akkor ennek a körülménynek az igazolása egyértelműen a felperes felelőssége. Oly módon, hogy az ajánlattevőnek az ajánlati ára megalapozottságára vonatkozó tények, adatok, kalkulációk vonatkozásában rendelkezésre bocsátási kötelezettsége teljesítésének maradéktalanul érvényt szerez. Ennek hiányában ugyanis már az ajánlatkérő köteles érvénytelennek nyilvánítani az ajánlatot, vagyis akkor, ha a közölt információk nem indokolják kellő megfelelőséggel, hogy a szerződés az adott áron vagy költségek mellett teljesíthető.

[43]	A Kbt. e 72. § (3) bekezdése - a felperesi állásponttal ellentéteben - nem helyettesíthető a Ket. 2. § (2) bekezdésével vagy 4. § (1) bekezdésével. Nem az alperesnek kellett tisztáznia ugyanis az ajánlat megvalósíthatóságának kérdésességével kapcsolatos tényállási elemet, hiszen ezt a kötelezettséget a Kbt. a felperes mint ajánlatkérő részére határozta meg. Jelen esetben a Ket. 50. § (1) bekezdése körébe tartozó tényállás-tisztázási kötelezettség teljesítése annak a megállapítása, hogy a Kbt. 72. § (3) bekezdése hatálya alá tartozóan éppen a felperes nem oszlatta el az aránytalanul alacsony költség alkalmazásának kockázatát felvető kalkuláció kétségességét. E kötelezettség megállapítása nem sérthette e tisztességes eljáráshoz való jogát a felperesnek. 

[44]	Nincs az eljárás érdemét érintő jelentősége tehát a felülvizsgálati kérelemben e ponton felhozott hiánypótlási felhívásnak, sem pedig a tisztességes eljárás sérelmére hivatkozásnak, hiszen a felperes nem tett eleget jogszabályban előírt kötelezettségének, és az ügy ezt érintő tárgyáról tudott. A Kúria egyetért továbbá az elsőfokú bírósággal, hogy az alperes eljárása csak a közbeszerzési eljárásokkal összefüggő jogszerűségi kifogások elbírálását szolgálja, nem jelenti az ajánlatkérők által elmulasztott eszközök igénybevételének pótlását. 

[45]	A felperes hivatkozik a Kbt. 154. § (1) bekezdés sérelmére, miszerint a Közbeszerzési Döntőbizottság az eljárás megindításáról az ügyfeleket és a közbeszerzési ügyben érdekelteket értesíti és felhívja, hogy öt napon belül küldjék meg észrevételeiket. A Közbeszerzési Döntőbizottság az értesítéshez csatolja a kérelmet, illetve hivatalból indított eljárás esetén az annak alapjául szolgáló kezdeményező iratot. A Kúria szerint a fentiek alapján a felperesnek tisztában kellett lennie az eljárás tárgyával. 

[46]	A VI. felülvizsgálati kérelmi elem tárgya a Kbt. 72. § (3) bekezdése alkalmazásának jelen ügyben tartalmát jelentő BM.r.1. vagy BM.r.2. alkalmazásának kérdése. A BM.r.1. tárgya az egyes műszaki termékek tűzvédelmi megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelölése, melynek felhatalmazó rendelkezése a műszaki termékek megfelelőségét vizsgáló, ellenőrző és tanúsító szervezetek kijelöléséről szóló 182/1997. (X. 17.) Korm. rendelet. A jogszabály a tanúsító szervezetekről szól, ami jelen eljárás tárgyára nézve annyiban értelmezhető, hogy egyébként a tanúsító szervezeteknek az ügy tárgyával esetleg rokon tevékenysége nem ingyenes.

[47]	Jelen ügyben a BM.r.2. - ennyiben egyezőleg a felperesi érveléssel - közvetlenül szintén nem alkalmazandó, amelyiknek a tárgya a hivatásos tűzoltóságok által végezhető szolgáltatások köréről, valamint a hivatásos tűzoltósági célokat szolgáló ingatlanok, felszerelések kapacitás kihasználását célzó hasznosításának szabályairól. A hivatásos tűzoltóságok által végezhető szolgáltatások köre az 1. § (1) bekezdése szerint a hivatásos tűzoltósági célokat szolgáló ingatlanokra, tűzvédelmi berendezésekre, híradó (hírközlő) eszközökre, szakfelszerelésekre, gépjárművekre és az azokkal kapcsolatban a hivatásos tűzoltóság által, térítés ellenében végezhető szolgáltatásra (a továbbiakban: szolgáltatás) és a kapacitás kihasználását célzó hasznosításra (a továbbiakban: hasznosítás) terjed ki. A (2) bekezdés értelmében hasznosításnak minősül, ha az (1) bekezdésben megjelölt ingatlant nem a hivatásos tűzoltóság elhelyezésére, a tűzvédelmi berendezést, szakfelszerelést, gépjárművet nem tűzmegelőzési, tűzoltási, műszaki mentési, katasztrófa-elhárítási tevékenységhez, illetve az ezekkel kapcsolatos felkészítésre, készenlétre, továbbá rendeltetésszerű működéshez szükséges karbantartásra, javításra és felújításra használják.

[48]	Tisztázandó marad mindezek tükrében, hogy az OKF igénybevételének a védőeszközök és védőfelszerelések biztosítására mi a jogalapja. A Rendelet 9. § (1)-(2) bekezdései, 10. § (1) bekezdése és 1. mellékletének 88-102. pontjai alapján a védőfelszerelések rendszeres felülvizsgálati kötelezettsége egyértelműen a felperes felelősségi körébe tartozik, tehát ennek megoldási módja okkal tehető kérdés tárgyává. Az elsőfokú bíróság szerint nem zárható ki, hogy a kalkulált költség alacsony összegű legyen, azonban a felmerülő kérdéseket tisztázni kellett volna, ami az előbbiek szerint egyértelműen a felperes felelőssége. Különösen azért van ennek külön is jelentősége, mert a Kbt. 72. § (3) bekezdésének utolsó mondata szerint a szerződésnek az adott áron vagy költséggel teljesíthetőnek kell lennie. 

[49]	A VII. felülvizsgálati kérelmi elem az elfogultsági kifogás kezelésének eljárási kettéválasztását kifogásolja az ítélet indokolása ellenében. Az I. kérelmi elemmel kapcsolatban kifejtettek szerint azonban a felperesi érveléssel szemben ez nem tekinthető logikátlannak.

[50]	Mindezek alapján a Kúria a Fővárosi Törvényszék mint elsőfokú bíróság ítéletét a régi Pp. 275. § (3) bekezdése alapján, a fenti indokolás szerint, hatályában fenntartja. 

A döntés elvi tartalma

[51]	A közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő az értékelés szempontjából lényeges ajánlati elemek tartalmát megalapozó adatokat, valamint indokolást köteles írásban kérni. Ha az ajánlat a megkötni tervezett szerződés tárgyára figyelemmel aránytalanul alacsony összeget tartalmaz az értékelési szempontként figyelembe vett ár vagy költség tekintetében, akkor alappal merül fel az ajánlat érvénytelensége.

Záró rész

[52]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a régi Pp. 274. § (2) bekezdése alapján a felperes kérelmére tárgyalás tartásával bírálta el.

[53]	Az alperes pernyertességére tekintettel, figyelemmel a régi Pp. 270. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó 78. §-ára és 83. § (1) bekezdésére is, a Kúria a felperest kötelezte az alperes és az alperesi beavatkozók perköltségeinek megfizetésére. 

[54]	Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § (1) bekezdése szerinti mértékű, a 39. § (3) bekezdés d) pontja alapján számított és a 62. § (1) bekezdés h) pontja értelmében feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket a régi Pp. 270. § (1) bekezdése szerint alkalmazandó 75. § (1) bekezdése és a költségmentesség alkalmazásáról a bírósági eljárásban szóló 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése alapján a pervesztesnek minősülő felperes viseli.

[55]	Az ítélet elleni további felülvizsgálat lehetőségét a régi Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.

Budapest, 2020. január 7.

Dr. Balogh Zsolt s. k. a tanács elnöke, Dr. Horváth Tamás s. k. előadó bíró, Dr. Dobó Viola s. k. bíró