A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.III.38.014/2015/5.

A tanács tagjai: . Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás előadó bíró, Dr. Kiss Árpád Lajos bíró
	
A felperesek: I.rendű felperes neve I. rendű 
	II.rendű felperes neve II. rendű 
	III.rendű felperes neve III. rendű 
	IV.rendű felperes neve IV. rendű 
	IV.rendű felperes nevené V. rendű 
	VI.rendű felperes neve VI. rendű 
. VII.rendű felperes neve VII. rendű 
. VIII.rendű felperes neve VIII. rendű 
	IX.rendű felperes neve IX. rendű 
	X.rendű felperes neve X. rendű 
	XI.rendű felperes neve XI. rendű 
	XII.rendű felperes neve XII. rendű 
	XIII.rendű felperes neve XIII. rendű 

A felperesek képviselője: Dr. ... Ügyvédi Iroda (ügyintéző ügyvéd: Dr. ...)
	
Az alperes: Győr-Moson-Sopron Megyei Kormányhivatal (alperes címe)
	
Az alperes képviselője: Dr. ... jogtanácsos
	
A per tárgya: építési ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata
A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: a VII. rendű felperes
	
A felülvizsgálati kérelem sorszáma: 39.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2015.04.29-én kelt 13.K.27.209/2014/38. számú ítélete
Rendelkező rész 
A Kúria a Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 13.K.27.209/2014/38. számú ítéletét hatályon kívül helyezi, az alperesi jogelőd GYD-03/78-11/2014. számú határozatát - az elsőfokú határozatra is kiterjedően - hatályon kívül helyezi és az elsőfokú hatóságot új eljárásra kötelezi.
Kötelezi az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az I.-XIII. rendű felperesek, mint egyetemleges jogosultak részére 50.000.- (ötvenezer) forint elsőfokú eljárási költséget.
Kötelezi az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a VII. rendű felperes részére 30.000.- (harmincezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
A kereseti és felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	Győr Megyei Jogú Önkormányzat Jegyzője (a továbbiakban: Jegyző) a 2013. december 20-án kelt elsőfokú határozatával a perben nem álló Széchenyi István Egyetem Sportegyesülete építtetőnek építési engedélyt adott a 9026 Győr, ... és ... hrsz. alatti ingatlanon végleges jelleggel I. és II. ütemben kosárlabda csarnok rendeltetésű épület építésére.
[2]	A határozattal szemben - többek között - a felperesek terjesztettek elő fellebbezést, melyben egyebek mellett előadták, a 2015. évi Női Kosárlabda Európa Bajnokság és a 2017-ben megrendezésre kerülő Európai Ifjúsági Olimpiai Fesztivál (a továbbiakban: Ifjúsági Olimpia) infrastrukturális hátterének biztosítására Győr Megyei Jogú Város Önkormányzata (a továbbiakban: Önkormányzat) az eljárás tárgyával összefüggő kötelezettséget vállalt, így a Jegyző nem vehet részt a perbeli ügy elintézésében. A Jegyző a fellebbezés felterjesztésekor hangsúlyozta, hogy az Önkormányzat részéről konkrét költségvetési értelemben vett kötelezettségvállalás nem történt.
[3]	Az alperesi jogelőd (a továbbiakban: alperes) a 2014. április 8-án kelt GYD-03/78-11/2014. iktatószámú határozatában az elsőfokú határozatot megváltoztatta oly módon, hogy annak kikötéseit a másodfokú szakhatósági állásfoglalásban foglaltak szerint kiegészítette. Az indokolásban hangsúlyozta, az Ifjúsági Olimpia pályázati anyagában az Önkormányzat által vállalt kötelezettség nem minősülhet az eljárás tárgyával összefüggő kötelezettség vállalásnak. A rendezvény lebonyolításához szükséges pénzügyi fedezet biztosítására vállalt az Önkormányzat partnereivel együtt garanciát, és nem az edzőcsarnok felépítésére, ezért az elsőfokú hatósággal szemben nem áll fenn a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 42. § (5) bekezdésében meghatározott kizárási ok. Annak vizsgálata az elsőfokú hatósági döntés meghozatala után történt bejelentés miatt okafogyottá is vált. 
A kereseti kérelem
[4]	A felperesek keresettel támadták az alperes határozatát kérve annak bírósági felülvizsgálatát, fenntartották a kizárási okra történő korábbi hivatkozásukat. 
Az elsőfokú ítélet
[5]	A közigazgatási és munkaügyi bíróság jogerős ítéletével a keresetet elutasította, felhívta a felpereseket, hogy 15 napon belül fizessenek meg az alperesnek fejenként 5000.- - 5000.- forint perköltséget, valamint az állam javára fejenként 30.000.- - 30.000.- forint illetéket.
[6]	A kizárás körében rögzítette, a bíróság megkeresésére az Önkormányzat akként nyilatkozott, a Közgyűlés a 147/2014. (VI.27.) számú Kgy. határozatában döntött arról, az ... Alapítvány részére az Egyetem területén felépítendő kosárlabda csarnok beruházáshoz 130.593.000.- forint támogatást nyújt. A felek között a pénzeszköz átadására vonatkozó megállapodás aláírásának 2014. augusztus 24-én került sor. Az Önkormányzat ezen túlmenően sem az építéssel, sem a sportesemény lebonyolításával kapcsolatban további kötelezettséget nem vállalt.
[7]	A bíróság rámutatott, a Jegyző kizárását olyan kötelezettség vállalás alapozza meg, amely az eljárás tárgyára vonatkozik, kellően konkrét és fennáll az elsőfokú eljárás idején, illetve az elsőfokú határozat meghozatalának időpontjában. A perbeli esetben a pályázati anyagban az Önkormányzat általános kötelezettséget vállalt, az nem kellően konkrét és az eljárás tárgyára vonatkozó ahhoz, hogy a Jegyző kizárását eredményezze. A támogatási szerződés megkötésére az első- és másodfokú határozat meghozatalát követően került sor. Az, hogy az Önkormányzat 2014. évi költségvetése az Egyetem infrastrukturális fejlesztésére 170.000.000.- forintot irányzott elő, szintén nem eredményezi a Jegyző kizárását.
[8]	A felperesek a kizárás tekintetében további adatok beszerzését és tanúk meghallgatását indítványozták. A bíróság álláspontja szerint a bizonyítási indítványoktól további eredmény nem várható figyelemmel az Önkormányzat válaszaira, ezért azokat mellőzte.
[9]	Az elsőfokú bíróság a felperesek további jogszabálysértések fennállására vonatkozó érvelését is alaptalannak találta.
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[10]	A jogerős ítélet ellen a VII. rendű felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet elsődlegesen annak hatályon kívül helyezése és a keresetnek való helyt adás, másodlagosan a hatályon kívül helyezés mellett az elsőfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítása iránt, harmadlagosan annak megváltoztatására oly módon, miszerint a tételes illetéket nem személyenként, hanem valamennyi felperes számára összesen 30.000.- forintban határozza meg a felülvizsgálati bíróság.
[11]	Érvelése szerint az Önkormányzat az Ifjúsági Olimpia megrendezésére történő kandidálása során kötelezettséget vállalt arra, hogy a pályázati dokumentumokban tett nyilatkozatát betartja, beleértve a pénzügyi tárgyúakat is, és teljes körűen teljesíteni fogja a vállalt kötelezettségeit. A pályázati anyagban a per tárgyát képező csarnok versenyhelyszínként feltüntetésre került. A fentiek igazolják, az Önkormányzat az eljárás tárgyával összefüggő kötelezettséget vállalt, melyet igazolnak a per során csatolt újságcikkek is. A Jegyző a Ket. 42. § (5) bekezdésére figyelemmel az építési engedély kiadására irányuló eljárásban nem vehetett volna részt, mert vele szemben kizárási ok állt fenn, mely abszolút jellegű. A jogerős ítélet sérti a Ket. 42. § (5) bekezdését és az Alaptörvény XXIV. cikkének (2) bekezdését.
[12]	A kötelezettségvállalással kapcsolatos alperesi okfejtés megfelelése esetén érthetetlen és a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 3. §-ába ütköző, hogy az eljáró bíróság elutasította az Európa Bajnokságra vonatkozó valamennyi iratanyag bekérésére tett indítványt, hiszen ennek teljesítése a jogvita elbírálásához nyilvánvalóan szükséges lett volna.
[13]	A VII. rendű felperes kiemelte, hogy a törvényhozó akaratával, az Alaptörvény XXVIII. cikkének (7) bekezdésével és az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 43. § (3) bekezdésével ellentétes a jogerős ítélet, amikor egyazon határozat ellen benyújtott kereset alapján valamennyi felperest kötelezte a tételes illeték megfizetésére.
[14]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását indítványozta hangsúlyozva, a peranyagban nincs olyan dokumentum, amely bizonyítaná, hogy az elsőfokú eljárás ideje alatt a Jegyzővel szemben abszolút kizárási ok állt volna fenn.
A Kúria döntése és jogi indokai
[15]	A felülvizsgálati kérelem az alábbiak szerint alapos.
[16]	A Pp. 275. § (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[17]	A Kúriának abban kellett döntenie, hogy a Jegyzővel szemben fennáll-e a Ket. 42. § (5) bekezdésében meghatározott abszolút kizárási ok, avagy nem.
[18]	A felülvizsgálati bíróság álláspontja szerint az elsőfokú bíróság a helyesen megállapított tényállásból téves jogi következtetést vont le.
[19]	A Ket. 42. § (5) bekezdése értelmében a jegyző, mint hatóság nem vehet részt annak a hatósági ügynek az elintézésében, amelyben az illetékességi területének az önkormányzata, az önkormányzat szerve vagy a polgármester ellenérdekű ügyfél, illetve a határozattal az illetékességi területének az önkormányzata, az önkormányzat szerve vagy a polgármester jogosulttá vagy kötelezetté válhat, vagy az eljárás tárgyával összefüggő kötelezettséget vállal.
[20]	A Kúria hangsúlyozza, a Ket. 42. § (5) bekezdésében a jegyzőre vonatkozóan megjelölt kizárási ok abszolút, melyre a Kúria Kfv.II.37.571/2014/7. számú ítéletében is megtestesülő egységes bírói gyakorlat szerint a hatósági eljárás későbbi szakaszában, de a keresetben is lehet hivatkozni.
[21]	Az Ifjúsági Olimpiára benyújtott pályázatában az Önkormányzat rögzítette, kötelezettséget vállal a pályázati dokumentumokban tett nyilatkozatok betartására, beleértve a pénzügyi tárgyúakat is, valamint garantálja, miszerint minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy teljes körűen teljesítse a vállalt kötelezettségét. A pénzügyi garanciára vonatkozó pályázati szabály szerint az Ifjúsági Olimpia győri megrendezése egy összefogás eredménye a fogadó város, a Magyar Olimpiai Bizottság, valamint Magyarország Kormánya részéről. A lebonyolításhoz szükséges pénzügyi fedezetet a három partner közösen biztosítja, és mint a Pályázati Bizottság tagjai garanciát vállalnak a lebonyolítás költségeinek előteremtésére. Az Önkormányzat a pályázat „Sportszervezés" részében kötelezettséget vállalt arra, miszerint a versenyek és edzések helyszíneként megjelölt létesítmények mindegyike elkészül 2017-re. A helyszínek között szerepel a Széchenyi István Egyetem Sportcsarnoka II., mint edzéshelyszín. 
[22]	A Kúria az Ifjúsági Olimpia pályázati anyagának fent hivatkozott részei ismeretében rámutat, az Önkormányzat az eljárás tárgyával - a kosárlabda csarnok rendeltetésű épülettel - összefüggő kötelezettséget vállalt a pályázatban, ezért a perbeli építési hatósági eljárásban a Jegyző nem járhatott volna el, mivel vele szemben a Ket. 42. § (5) bekezdés utolsó fordulatában megjelölt abszolút kizárási ok áll fenn. A felülvizsgálati bíróság nem ért egyet a jogerős ítéletben foglalt azon érveléssel, hogy az Önkormányzat általános kötelezettséget vállalt, az nem kellően konkrét és az eljárás tárgyára vonatkozó ahhoz, hogy a Jegyző kizárását eredményezze. A Kúria rögzíti, a Ket. 42. § (5) bekezdés utolsó fordulata nem tartalmazza a „konkrét" jelzőt, vagyis amennyiben az adott önkormányzat az eljárás tárgyával összefüggő kötelezettséget vállal, úgy a jegyző nem vehet részt a hatósági ügy intézésében. Másrészt a pályázatban az Önkormányzat részéről vállalt kötelezettség egyértelmű, többek között tartalmazza az építési engedéllyel érintett sportcsarnok létesítését és edzés helyszínként való biztosítását. Nincs jelentősége annak, hogy a kosárlabda csarnok építéséhez kapcsolódóan az Önkormányzat az alperesi határozat meghozatalát követően döntött pénzügyi támogatás nyújtásáról és pénzeszköz átadásról.
[23]	A felülvizsgálati bíróság a fentiekre figyelemmel a Pp. 275. § (4) bekezdését alkalmazva a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte, az alperes határozatát - az elsőfokú határozatra is kiterjedően - hatályon kívül helyezte és az elsőfokú hatóságot új eljárásra kötelezte. Az új eljárás során az elsőfokú hatóság a Ket. 43. § (4) bekezdése alapján köteles a kizárási okot a felügyeleti szerv vezetőjének bejelenteni, amely a Ket. 43. § (5) bekezdésére figyelemmel köteles másik azonos hatáskörű hatóságot kijelölni. 
[24]	A VII. rendű felperes pernyertessége okán a felpereseket terhelő elsőfokú perköltséget érintően a Kúriának nem kellett állást foglalnia.
A döntés elvi tartalma
[25]	A jegyző nem vehet részt annak a hatósági ügynek az elintézésében, amelyben az illetékességi területének az önkormányzata az eljárás tárgyával összefüggő kötelezettséget vállal.
Záró rész
[26]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[27]	A pervesztes alperes a Pp. 78. § (1) bekezdése alapján köteles az I.-XIII. rendű felperesek, mint egyetemleges jogosultak részére elsőfokú eljárási költség, míg a VII. rendű felperes részére felülvizsgálati eljárási költség megfizetésére.
[28]	A feljegyzett a kereseti és felülvizsgálati eljárási illetéket az alperes személyes illetékmentessége folytán az állam viseli az Itv. 5. § (1) bekezdés c) pontjára figyelemmel.
[29]	Az ítélet ellen a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja alapján nincs helye felülvizsgálatnak.
Budapest, 2016. június 15. 
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás s.k. előadó bíró, Dr. Kiss Árpád Lajos s.k. bíró 
A kiadmány hiteléül:
tisztviselő