A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.VI.37.995/2019/5.
A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Vitál-Eigner Beáta előadó bíró, Dr. Sugár Tamás bíró
	
A felperesek: I.rendű felperes neveI. rendű 
	II.rendű felperes neveII. rendű 
	
A felperesek képviselője: dr. ... ügyvéd (fél címe)
	
Az alperes: alperes neve
	
Az alperes képviselője: dr. ... kamarai jogtanácsos
		
A per tárgya: erdészeti ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: a felperes
	
A felülvizsgálati kérelem száma: 23.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2019. március 29-én kelt 16.K.27.225/20...0. számú ítélete
Rendelkező rész
A Kúria a Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 16.K.27.225/20...0. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kötelezi a felpereseket, hogy egyetemlegesen fizessenek meg az államnak felhívásra 70.000.- (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	Az elsőfokú hatóság helyszíni bejárást, majd helyszíni szemlét követően hozott határozatával a felpereseket - tulajdoni hányaduk arányában - összesen 100.000.- forint erdővédelmi bírság megfizetésére, valamint arra kötelezte, hogy a százhalombattai ... hrsz.-ú földrészleten található Százhalombatta, 31 A erdőrészletben az erdő engedély nélküli igénybevételét szüntessék meg; a százhalombattai ... hrsz.-ú ingatlanhoz - annak hasznosításával összefüggésben - elkerített, valamint további rézsű kialakítással érintett, összesen 126 négyzetméter nagyságú részről távolítsanak el minden, az erdőgazdálkodást nem szolgáló, ebből a szempontból lomnak minősülő anyagokat (ismeretlen eredetű töltés, föld, kerítés elemek, drót, építőanyagok, például: fa, fém, egyéb anyagok, személyes használati tárgyak, stb.). Indokolása szerint a kialakult állapot az erdő engedély nélkül igénybevételét valósítja meg, amely miatt az erdőről, az erdő védelméről és az erdőgazdálkodásról szóló 2009. évi XXXVII. törvény (a továbbiakban: Evt.) 108. § (1) bekezdés m) pontja szerint erdővédelmi bírság kiszabásának, míg a 85. § (1) bekezdése értelmében az eredeti állapot helyreállítása elrendelésének van helye. 
[2]	A felperesek fellebbezése folytán eljárt alperes a 2017. március 6. napján kelt PE/FE/181-2/2017. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta. Indokolásában az Evt. 6. § (1) bekezdés a) pontjára, 77. § m) pontjára, valamint 78. § (1) bekezdésére utalással hangsúlyozta, hogy az érintett részterületet a közhiteles Országos Erdőállomány Adattár (a továbbiakban: Adattár) erdőként tartja nyilván, ahogy a közhiteles ingatlan-nyilvántartásban is erdő művelési ágú területként van nyilvántartva az érintett földrészlet erdővel borított részterülete. A fellebbezőknek joguk van az ártéren épült ingatlanuk védelmére, azonban ezt kizárólag csak a saját tulajdonukban lévő földrészleten tehetik meg, a más tulajdonában lévő földrészleten, erdőterületen nem.
[3]	Rögzítette, hogy az eredeti állapot helyreállítása a kerítés földrészlethatárra történő áthelyezését, valamint a töltésnek, földnek, betonnak, tégláknak és egyéb anyagoknak, használati tárgyaknak a százhalombattai ... hrsz.-ú földrészletről történő eltávolítását jelenti (harmadik oldal második bekezdés). 
	A kereseti kérelem
[4]	A felperesek anyagi- és eljárási jogi jogszabálysértésekre hivatkozással keresetet terjesztettek elő a közigazgatási határozat megváltoztatása iránt. 
Az elsőfokú ítélet
[5]	A közigazgatási és munkaügyi bíróság jogerős ítéletével a felperesek keresetét elutasított. 
[6]	Indokolásában az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény (a továbbiakban: Inytv.) 5. § (1) és (2) bekezdéseire, továbbá az Evt. 6. § (1) bekezdés a) pontjára utalással leszögezte, hogy egy földrészlet erdő jogi minőségét annak az Adattárba való felvétele keletkezteti. E minősítés független attól, hogy erről a területet, illetőleg az erdővel szomszédos ingatlant használó személyek tudomást szereztek-e, mint ahogy független attól is, hogy esetleg tervben van-e a terület átminősítése. Az erdő minősítésű területre az Evt. rendelkezései az irányadók, amelyet mindenkinek be kell tartania. Az Adattár, az ingatlan tulajdoni lapja és a helyszíni szemléről felvett jegyzőkönyv mellékletében szereplő vázrajz alapján egyértelműen megállapítható, hogy a felperesi ingatlanról igénybe vett terület erdőnek minősül.
[7]	A felsorolt dokumentumokra figyelemmel irreleváns a felpereseknek a hivatalosan feltüntetett állapottól eltérő természeti állapotra való hivatkozása. 
[8]	Az Evt. 113. § (2) bekezdésében foglaltakra figyelemmel kifejtette, hogy az Evt.-t a hatálybalépését követő valamennyi közigazgatási eljárásban alkalmazni kell, tekintet nélkül arra, hogy a feltárt jogsértő állapot mikor jött létre. Megjegyezte, hogy a korábban hatályos erdővédelmi szabályozás szerint sem volt jogszerű lehetőség az erdő jogosulatlan igénybevételére. 
	A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[9]	A felperesek felülvizsgálati kérelmükben a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és a keresetüknek helyt adó ítélet meghozatalát kérték. 
[10]	Előadták, hogy az ítélet sérti az Evt. 113. § (1) és (2) bekezdését, mert az alperes határozata az Evt.-n alapul annak ellenére, hogy az később lépett hatályba, mint ahogy a kifogásolt állapotok kialakultak. A korábban kialakult állapotot nem lehet az Evt. talaján megítélni, értékelni, mert az visszamenőleges jogalkalmazást jelent.
[11]	Az eljárt bíróság nem vette figyelembe a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 2. § (1) és (2) bekezdéseiben foglalt követelményeket sem. Diszkriminációnak minősül ugyanis az, ha azonos tényállás mellett az egyik ügyben visszavonják a határozatot, míg a másikban fenntartják azt. Az ítélet sérti a Pp. 221. § (1) bekezdésében előírt indokolási kötelezettséget is, a megkülönböztetés elfogadható okát ugyanis nem tartalmazza.
[12]	Érvelése szerint a Pp. 221. § (1) bekezdése azért is sérült, mert - a Ket. 94. § (1) bekezdés a) pontjára is figyelemmel - az ügyben nincsen világos hatósági kötelezés, a rendelkező rész hiányos. E körben sérelmezte még, hogy a helyszíni szemlére vonatkozó indítványát az elsőfokú bíróság azzal utasította el, hogy a helyszíni szemlétől az ügy eltérő megítélése nem várható.
A Kúria döntése és jogi indokai
[13]	A felperesek felülvizsgálati kérelme nem alapos.
[14]	A Pp. 275. § (1) és (2) bekezdéseire figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a jogerős határozat meghozatalakor rendelkezésre álló iratok és bizonyítékok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[15]	A Kúria szerint az eljárt bíróság a pontosan és törvényesen megállapított tényállásból helytálló következtetést vont le. Jogszabálysértést a rögzített tényállás iratellenessége, a bizonyítékok kirívóan okszerűtlen vagy a logika szabályaival ellentétes mérlegelése alapozhat meg, ilyen jogsértés azonban nem tárható fel.
[16]	A közigazgatási bíróság vizsgálta a közigazgatási eljárás teljes anyagát, a felek perbeli nyilatkozatait, beadványait, ennek során a bizonyítékokat a Pp. 206. § (1) bekezdésének megfelelően értékelte, és helyesen állapította meg, hogy a felperesek keresete nem alapos.
[17]	Az elsőfokú bíróság a felperesek keresetét minden vonatkozásában elemezte és elbírálta, a Pp. 221. § (1) bekezdésének teljes mértékben megfelelő, kellően részletes indokát adta döntésének, amelyet konkrét jogszabályi hivatkozásokkal is alátámasztott. A kifejtett jogi érveket a Kúria teljes körűen osztja, azok megismétlése nélkül, a felülvizsgálati kérelemre figyelemmel, az alábbiakat hangsúlyozza.
[18]	Az Evt. 6. § (1) bekezdés a) pontja értelmében erdő az a terület, amelyet az Adattár erdőként tart nyilván. 
[19]	Az Inytv. 5. § (1) bekezdése szerint az ingatlan-nyilvántartás - az ingatlanok Inytv.-ben meghatározott adatainak kivételével - közhiteles hatósági nyilvántartás. Ugyanezen szakasz (2) bekezdése kimondja, hogy az ellenkező bizonyításáig az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett ingatlan adatról vélelmezni kell, hogy az fennáll, az ingatlan-nyilvántartásból törölt ingatlanadatról vélelmezni kell, hogy az nem áll fenn.
[20]	A kiemelt jogszabályi rendelkezésekből látható, hogy egy földterület jogi minősítését az dönti el, hogy azt az ingatlan-nyilvántartás, illetve az Adattár miként tartja nyilván. A nyilvántartásokban erdőként feltüntetett területre az Evt. rendelkezéseit kell alkalmazni. 
[21]	A felperesek nem vitatták, hogy az általuk igénybe vett terület mind az Adattárban, mind az ingatlan-nyilvántartásban erdőként szerepel. Erre figyelemmel az Evt., illetve az Evt. erdő engedély nélküli igénybevételére vonatkozó szabályai nem mellőzhetők. Az ügy eltérő megítélése - amint azt az elsőfokú bíróság helyesen kifejtette - a felperes által indítványozott helyszíni szemlétől sem volt várható. A helyszíni szemlén tapasztaltak ugyanis nem változtatnak a földterület jogi minősítésén. Ha a felperesek megítélése szerint az érintett terület erdőkénti nyilvántartása nem helytálló, akkor a nyilvántartások adatának megváltoztatása érdekében kezdeményezhetnek eljárást. A jelen ügy azonban az elsőfokú hatóság által hivatalból, erdő engedély nélküli igénybevétele miatt indult. A két eljárás nem keverhető, a földművelésügyi és erdőgazdálkodási hatóság ebben az eljárásban sem az Adattár, sem az ingatlan-nyilvántartás adatát - a helyszínen esetleg tapasztaltaktól függetlenül - nem jogosult megváltoztatni. 
[22]	Az Evt. 78. § (1) bekezdése szerint erdőt igénybe venni csak kivételes esetben, a (3) bekezdés kivételével kizárólag a közérdekkel összhangban lehet. Ugyanezen szakasz (2) bekezdése kimondja, hogy az erdő igénybevételéhez az erdészeti hatóság előzetes engedélye szükséges. Az erdőt kizárólag az engedélyben megjelölt határidőn belül, és az abban meghatározott célra lehet igénybe venni.
[23]	Mindaddig, amíg az érintett földterületet az Adattár és az ingatlan-nyilvántartás erdőként tünteti fel, addig azt a területet csak az Evt. 78. §-ában foglaltak szerint lehet igénybe venni. Az engedély nélküli igénybevételre az Evt. az ártérből fakadó veszélyeztetettség esetére sem ad felmentést, ezért a felpereseknek az Evt. 85. § (1) bekezdésében meghatározott következményeket viselniük kell. 
[24]én alaptalan a felpereseknek a Ket. 2. §-ában foglalt alapelvi rendelkezésekre való hivatkozása. A Pp. 339. § értelmében ugyanis a bíróság csak a jogszabálysértő közigazgatási határozatot helyezheti hatályon kívül vagy változtathatja meg. Ezért a jogszerű alperesi határozat hatályon kívül helyezését - konkrét, kimutatható jogszabálysértés nélkül - nem alapozza meg pusztán az a körülmény, hogy az eljáró hatóság más személy tekintetében megszüntette az eljárást.
[25]	A Ket. 94. § (1) bekezdés a) pontja azért nem sérült, mert a felperesek által támadott döntés egy hivatalból indított eljárás eredményeként hozott határozat, nem pedig a hatósági ellenőrzés befejezését képező végzés. Ettől függetlenül, a határozat rendelkező részének is világos, egyértelmű, végrehajtható kötelezést kell tartalmaznia. E követelménynek az elsőfokú határozat megfelel, az alperes jogerős határozatával azt hagyta helyben. Amint azt az elsőfokú bíróság is rögzítette, a meghatározott cselekmény elvégzésére vonatkozó kötelezettség tartalma megállapítható, a felpereseknek az erdőben az erdő engedély nélküli igénybevételét kell megszüntetniük. Ezt részletezi a támadott határozat harmadik oldalának második bekezdése. 
[26]	Az Evt. 113. § (2) bekezdése szerint az Evt. rendelkezéseit a hatálybalépését követően megindult közigazgatási eljárásokban kell alkalmazni. 
[27]	Ahogy azt az elsőfokú bíróság ugyancsak helyesen leszögezte, az Evt. hatálybaléptető rendelkezése a jogsértő állapot létrejöttének időpontjáról nem szól, kizárólag azt határozza meg, hogy a hatálybalépést követően megindult közigazgatási eljárásokban kell alkalmazni. A felperesek nem vitatták, hogy az elsőfokú hatóság az Evt. hatálybalépését követően indította meg a közigazgatási eljárást. Kétségtelen, hogy a szankcióval sújtott jogosulatlan igénybevételre az Evt. hatálybalépését megelőzően került sor, ám ez nem változtat azon, hogy a hatósági eljárás csak később, az Evt. hatálybalépése után indult. Az Evt. sem itt, sem máshol nem szól arról, hogy az Evt. hatálybalépését megelőző jogsértések miatt ne lehetne eljárásokat indítani, lefolytatni az időközben hatályba lépő Evt. rendelkezései szerint. Mivel tehát az Evt. 113. § (2) bekezdése a törvény alkalmazhatóságát a közigazgatási eljárás megindításához és nem a jogsértő magatartás megvalósításához köti, ezért a felperesek visszamenőleges jogalkalmazásra vonatkozó kérelmi elemük sem foghatott helyt.
[28]	A kifejtettekre figyelemmel a Kúria a Pp. 275. § (3) bekezdését alkalmazva a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta, mert az nem sérti a felülvizsgálati kérelemben megjelölt jogszabályi rendelkezéseket.
Az döntés elvi tartalma
[29]	Az Evt. hatálybalépését követően megindított közigazgatási hatósági eljárásokban az Evt.-t kell alkalmazni függetlenül attól, hogy a jogsértő állapot mikor jött létre.
[30]	A földterület erdőnek minősül, ha azt az Országos Erdőállomány Adattár, valamint az ingatlan-nyilvántartás erdőként tartja nyilván. A közhiteles nyilvántartás adata az erdő engedély nélküli igénybevétele miatt indult eljárásban nem változtatható meg. 
[31]	Az erdő engedély nélküli igénybevételének következményeit az igénybe vevőnek kell viselnie. 
Záró rész
[32]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[33]	Az alperesnek a felülvizsgálati eljárásban költsége nem merült fel, ezért erről rendelkezni nem kellett. 
[34]	Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § (1) bekezdésében meghatározott mértékű, tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt felülvizsgálati eljárási illetéket a felpereseknek egyetemlegesen a bírósági eljárásban alkalmazandó költségmentességről szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdésének megfelelően kell megfizetniük.
[35]	Az ítélet elleni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.
Budapest, 2020. január 29.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Vitál-Eigner Beáta s.k. előadó bíró, Dr. Sugár Tamás s.k. bíró

A kiadmány hiteléül:
tisztviselő