A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.VI.37.978/2016/4.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Tergalecz Eszter előadó bíró, Dr. Mudráné Dr. Láng Erzsébet bíró
	
Az. I. rendű felperes: I.rendű felperes neve

A II. rendű felperes: II.rendű felperes neve

A felperesek képviselője: ... ügyvéd (fél címe 1.)
	
Az alperes: Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatal (alperes címe)

Az alperes képviselője: Dr. ... jogtanácsos

Az alperesi beavatkozó: Dr. Alperesi beavatkozó

Az alperesi beavatkozó képviselője: Dr. ... ügyvéd
	
A per tárgya: ingatlan-nyilvántartási ügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: a felperesek

A felülvizsgálati kérelem száma: 11.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2016. július 5. napján kelt 27.K.32.680/2015/10. számú ítélete
Rendelkező rész 
A Kúria a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 27.K.32.680/2015/10. számú ítéletét hatályon kívül helyezi, az alperes 30.157/2015. számú határozatát - az elsőfokú határozatra is kiterjedően - megváltoztatja és elrendeli a budapesti, 41825/0/A/210 helyrajzi szám alatt felvett, X. kerület belterületi 12/244 hányadban a ... tulajdonában lévő ingatlanra, I.rendű felperes neveés II.rendű felperes nevejavára feljegyzett tulajdonjog fenntartással történt eladás tényének törlését.
Kötelezi az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a felpereseknek egyetemlegesen 70.000 (hetvenezer) forint elsőfokú és felülvizsgálati eljárási költséget.
A kereseti és felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A felperesek a 2004. december 22. napján kelt adásvételi szerződéssel megvásárolták a ... Kft. „fa”-tól (a továbbiakban: Kft.) a Budapest, X. kerület belterület ... hrsz. alatti társasházi lakást, a ... hrsz. alatti tárolót, illetve a társasház ... hrsz. alatti teremgarázsának 1/61 tulajdoni illetőségét. A szerződés megkötésekor 2.647.511 forint foglalót adtak át a Kft.-nek, majd 2005. április 14-én a szerződéstől elálltak, az ingatlan-nyilvántartásban azonban a tulajdonjog fenntartással történt eladás ténye ennek ellenére feljegyezve maradt.
[2]	Az alperesi beavatkozó a 2005. május 18. napján kelt adásvételi szerződéssel vásárolta meg a Kft.-től a fenti lakást és tárolót. A Kft. tájékoztatta az alperesi beavatkozót arról, hogy a felperesekkel kötött adásvételi szerződés elállás folytán megszűnt, azonban a felperesek a tulajdonjog fenntartással történt eladás tényének törléséhez való hozzájárulásukat a foglaló visszafizetésétől tették függővé.
[3]	A Kft. mindhárom perbeli ingatlant érintő jognyilatkozat pótlása iránt indított pert a felperesekkel szemben a Budai Központi Kerületi Bíróságon. A bíróság a 17.P.21.73/2006/30. számú ítéletével a keresetet elutasította, a jelen per felperesei által előterjesztett viszontkeresetet ugyanakkor megalapozottnak találta és a 2.647.500 forint foglaló és járulékai visszafizetésére kötelezte a Kft.-t. A jogerőre emelkedett ítélettel megkereste a földhivatalt, hogy a tulajdonjog fenntartással történt eladás tényét a foglaló visszafizetésének igazolását követően törölje az ingatlan-nyilvántartásból.
[4]	Az alperesi beavatkozó keresete folytán jognyilatkozat pótlása iránt indult újabb perben a Pesti Központi Kerületi Bíróság ítéletével a keresetet azért utasította el, mert álláspontja szerint a korábbi, Budai Központi Kerületi Bíróság által hozott ítéletnek megfelelően addig, amíg a Kft. vissza nem fizeti a foglaló összegét, a tulajdonjog fenntartással történő eladás ténye az ingatlan-nyilvántartásból nem törölhető.
[5]	Az alperesi beavatkozó ezt követően az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény (a továbbiakban: Inytv.) 62. § (1) bekezdésének c) pontjára alapított keresetében kérte a tulajdonjog fenntartással történt eladás tényének törlését. Az elsőfokú bíróság a keresetet elutasította. Kiemelte, a jelen per felpereseinek elállása folytán a Kft.-vel kötött adásvételi szerződés a megkötésének időpontjára visszaható hatállyal megszűnt és ezzel együtt szűnt meg a tulajdonjog fenntartására vonatkozó rendelkezés is. A törlésénél ugyanakkor nem lehet figyelmen kívül hagyni a Budai Központi Kerületi Bíróság ítéletében foglaltakat, így az csak a foglaló visszafizetését követően törölhető. A felek fellebbezése folytán eljárt másodfokú bíróság megváltoztatta az elsőfokú ítéletet és elrendelte a tulajdonjog fenntartással történt eladás tényének törlését. A jelen per felperesei által előterjesztett felülvizsgálati kérelem folytán eljárt Kúria a Pfv.I.20.217/2014/6. számú ítéletével a jogerős másodfokú ítéletet hatályában fenntartotta. Hangsúlyozta, a Budai Központi Kerületi Bíróság ítélete a jelen per felperesei és a Kft. közti szerződés elállással történt megszűnésének következményeit rendezte, a törlés alapja ugyanakkor a felperesek által tett elállási nyilatkozat volt. Ez a szerződést megszüntette, a feljegyzett tény emiatt kiüresedett, a törlés szempontjából pedig nincs jelentősége annak, hogy a szerződés megszűnésének jogkövetkezményeit a felek egymás között hogyan rendezték. A kijelölés folytán eljárt Bács-Kiskun Megyei Kormányhivatal Földhivatala, mint alperesi jogelőd (a továbbiakban: alperes) 30.049/2015. számú határozatával helybenhagyta azt az elsőfokú határozatot, amely a Kúria Pfv.I.20.217/2014/6. számú ítélete folytán a társasházi lakás és a tároló ingatlanok tulajdoni lapjain a felperesek javára feljegyzett tulajdonjog fenntartással történt eladás tényének törlését elrendelte és az alperesi beavatkozó tulajdonjogát bejegyezte. 
[6]	A Budapesti 1. számú Körzeti Földhivatalhoz 2008. december 17. napján érkezett a Budai Központi Kerületi Bíróság 17.P.21.732/2006/30. számú ítélete, mely elrendelte az ingatlanokra a felperesek javára feljegyzett tulajdonjog fenntartással történő eladás tényének törlését a foglaló visszafizetésének igazolása esetén. Az elsőfokú eljárásban kibocsátott hiánypótlási felhívásra a felperesek akként nyilatkoztak, hogy a foglaló visszafizetése nem történt meg, ezért az elsőfokú hatóság határozatában a bíróság tulajdonjog fenntartással történt eladás tényének törlésére irányuló megkeresést a teremgarázs beállóra vonatkozóan elutasította. Ezt megelőzően végzésével a társasházi lakásra és tárolóra vonatkozó megkeresést érdemi vizsgálat nélkül elutasította (a Kúria ítélete folytán a tulajdonjog fenntartást már törölték).
[7]	A felperesek fellebbezése folytán eljárt alperes a 2015. február 9. napján kelt 30.157/2015. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta. Hangsúlyozta, a Budai Központi Kerületi Bíróság megkeresésének elbírálására csak az alperesi beavatkozó által előterjesztett tulajdonjog bejegyzése iránti kérelem elbírálását követően kerülhet sor. Az Inytv. 39. § (1) és 40. § (1) bekezdésében foglaltakat helyesen alkalmazta az elsőfokú hatóság, amikor a foglaló visszafizetésének tényét pótolható hiányosságnak minősítette. Ennek igazolása hiányában ugyanakkor a tulajdonjog fenntartással történt eladás tényének törlésére nem volt mód.
	A kereseti kérelem
[8]	A felperesek keresetükben az alperes határozatának az elsőfokú határozatra is kiterjedő hatályon kívül helyezését és az elsőfokú hatóság új eljárásra kötelezését, az eredeti állapot helyreállítását, illetve a Kft. felszámolás alá kerülésének ingatlan-nyilvántartásba való bejegyzését kérték.

	Az elsőfokú ítélet

[9]	A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság jogerős ítéletével a felperesek keresetét elutasította. Elsőként hangsúlyozta, hogy a perben az alperes határozatának jogszerűségét vizsgálta, emiatt a Kft. felszámolás alá kerülésének bejegyzésére még a felperesek pernyertessége esetén sem kerülhetett volna sor. Kiemelte, a Budai Központi Kerületi Bíróság ítéletében foglalt megkeresés teljesítésével kapcsolatosan lefolytatott ingatlan-nyilvántartási eljárásban a felperesek akként nyilatkoztak, hogy részükre a foglaló visszafizetése nem történt meg. Ebből adódóan a megkeresés teljesítését elutasító elsőfokú, és az azt helybenhagyó alperesi határozat a jogszabályoknak megfelelt.
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[10]	A jogerős ítélet ellen a felperesek terjesztettek elő felülvizsgálati kérelmet, annak tartalma szerint az ítélet hatályon kívül helyezése iránt. Az elsőfokú ítélet jogsértő voltát a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (továbbiakban: Pp.) 54-57. §-aira, 75. §-ára, 78-79. §-aira, 83. §-ára 117. §-ára, 133. §-ára, 134/A. §-ára, 138-141. §-ára, 221. §-ára, 332. §-ára alapították. Hangsúlyozták, a perben az elsőfokú bíróságnak kizárólag abban a kérdésben kellett volna döntést hozni, hogy a teremgarázs beálló vonatkozásában kell-e teljesíteni a Budai Központi Kerületi Bíróság ítéletében foglaltak. A bíróság ugyanakkor iratellenes tényállást rögzítve nem ennek a kérdésnek a megválaszolására koncentrált az ítélet meghozatalakor. Jogszabálysértő módon kerülte a felszámolás tényének ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzését, amellett, hogy számos - a kép- és hangfelvétel készítésére, valamint a beavatkozás megengedésére vonatkozó - eljárásjogi szabályt is megsértett. Emellett a más ügyekben tapasztaltakhoz képes az alperesnek fizetendő perköltséget és túlzó mértékben állapította meg.
[11]	Az alperes és az alperesi beavatkozó felülvizsgálati ellenkérelmet nem terjesztettek elő.
A Kúria döntése és jogi indokai
[12]	A felülvizsgálati kérelem az alábbiak szerint megalapozott.
[13]	A Pp. 275. § (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye. A Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló adatok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[14]	A felperesek felülvizsgálati kérelmében foglaltakra tekintettel elsőként azt emeli ki a Kúria, hogy a per alapját képező közigazgatási eljárás a Budai Központi Kerületi Bíróság 17.P.21.73/2006/30. számú ítéletében foglaltak ingatlan-nyilvántartásbeli végrehajtása iránt indult. Az ítélet pedig mind a társasházi lakással, mind a tárolóval, mind pedig a teremgarázs beállóval kapcsolatosan rendelkezést tartalmaz. A lakás és a tároló tulajdoni lapjára feljegyzett tulajdonjog fenntartást a Kúria polgári ügyben született ítélete folytán a hatóság korábban már törölte, emiatt volt a jelen per alapját képező közigazgatási eljárás tárgya kizárólag a teremgarázs beállót érintő feljegyzés.
[15]	A Kúria a jogerős ítélet felülvizsgálata során azt állapította meg, hogy az elsőfokú bíróság helyesen állapította meg az irányadó tényállást, a rendelkezésre álló bizonyítékokat kellő súllyal értékelte, ugyanakkor azokból téves jogi következtetést vont le.
[16]	Nem volt vitás a perben, hogy a felperesek a Kft.-vel kötött adásvételi szerződéstől elálltak, így az a megkötés időpontjára visszamenő hatállyal megszűnt. Ezt követően az ügy megítélésénél arra a kérdésre kellett választ adni, hogy a felperesek és a Kft. között létrejött adásvételi szerződés folytán feljegyzett tulajdonjog fenntartással történt eladás ténye, a szerződés megszűnését követően miként törölhető. E körben a Kúria - egyezően a Pfv.I.20.217/2014/6. számú ítéletben foglaltakkal - azt hangsúlyozza, hogy a szerződés felbontása miatt a feljegyzett tény kiüresedett, továbbá az ingatlan-nyilvántartás alapelveiből következő követelmény, hogy az ingatlan-nyilvántartás egyebek mellett a feljegyzett tények utóbb bekövetkezett változását a valóságnak megfelelően tartalmazza.
[17]	Mindezek miatt a Budai Központi Kerületi Bíróság ítéletében foglalt foglaló visszafizetésére vonatkozó feltétel, a tulajdonjog fenntartás törlése körében nem bírt relevanciával. A törlés szempontjából annak van jelentősége, hogy a felperesek elállása a szerződést megszüntette, így a feljegyzett tény kiüresedett. A törlése pedig nem köthető ahhoz, hogy az elállás jogkövetkezményeit a felek miként rendezték.
[18]	A felperesek felülvizsgálati kérelmében foglalt további eljárásjogi hivatkozásokat az elsőfokú bíróság nem sértette meg. Sem a beavatkozás megengedése, sem a kép- és hangfelvétel készítésére vonatkozó tájékoztatás, sem pedig a tárgyalásvezetésre vonatkozó eljárásjogi szabályok megsértése nem volt az elsőfokú bíróság terhére róható. A perköltség megítélésénél más felek között lezajlott peres eljárásokban meghatározott perköltség összege a bíróságot nem köti. Az elsőfokú bíróság emellett helyesen állapította meg, hogy az ingatlant értékesítő társaság felszámolás alá kerültének volta nem képezte a közigazgatási eljárás tárgyát, így az e tényt felülbírálatát mellőző ítéleti rendelkezés is jogszerű volt.
[19]	A fentiekre tekintettel a Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdése alkalmazásával hatályon kívül helyezte, az alperes határozatát az elsőfokú határozatra is kiterjedően a Pp. 339. § (2) bekezdésének f) pontja alkalmazásával megváltoztatta és a perrel érintett, a budapesti ingatlan kapcsán elrendelte a felperesek javára feljegyzett tulajdonjog fenntartással történt eladás tényének törlését.
A döntés elvi tartalma
[20]	Az ingatlan-nyilvántartással szemben támasztott alapvető követelmény, hogy a korábban feljegyzett tényekben, bejegyzett jogokban utóbb bekövetkezett változást az aktuális helyzetnek megfelelő módon kövesse, helyes és a valóságnak megfelelő adatokat tartalmazzon.
Záró rész
[21]	A felülvizsgálati kérelmet a Kúria a Pp. 274. § (1) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[22]	A pervesztes alperes köteles a felperes részére egyetemlegesen a Pp. 78. § (1) bekezdése és 82. § (1) bekezdése alapján a rendelkező részben foglaltak szerinti elsőfokú és felülvizsgálati eljárási költség megfizetésére.
[23]	A felperesek a per illetékfeljegyzési jogos volta ellenére keresetlevelükön 30.000 forint kereseti-, felülvizsgálati kérelmükön pedig 40.000 forint felülvizsgálati illetéket róttak le; ezen illetékek visszaigénylésének az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 80. § (1) bekezdésének i) pontja alkalmazásával van helye.
[24]	A kereseti és felülvizsgálati illetéket a 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 14. §-a szerint az állam viseli.
[25]	Az ítélet ellni felülvizsgálat lehetőségét a Pp. 271. § (1) bekezdésének e) pontja zárja ki.
Budapest, 2017. május 10.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Tergalecz Eszter s.k. előadó bíró, Dr. Mudráné Dr. Láng Erzsébet s.k. bíró