A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.III.37.819/2015/4.

A tanács tagjai: . Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás előadó bíró, Dr. Dobó Viola bíró
	
A felperes: felperes neve (felperes címe)	
	
A felperes képviselője: Dr. Kalló Ügyvédi Iroda, ügyintéző ügyvéd: Dr. ...)
	
Az alperes: alperes neve (alperes címe)
	
Az alperes képviselője: Dr. ... jogtanácsos
	
Alperesi beavatkozó: Alperesi beavatkozó	
A per tárgya: energiaügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata	

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: a felperes
	
A felülvizsgálati kérelem sorszáma: 14.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2015.01.15-én kelt 3.K.32.467/2014/7. számú ítélete

A másodfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Fővárosi Törvényszék 2015.06.10-én kelt, 1.Kf.650.029/2015/4. számú ítélete
Rendelkező rész 
A Kúria a Fővárosi Törvényszék 1.Kf.650.029/2015/4. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 30.000.- (harmincezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 70.000.- (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	Az alperesi beavatkozó (a továbbiakban: beavatkozó) Budapest, ... szám alatti ingatlanában 2013. október 6-án nulla vezeték szakadás történt, ennek során a felperes által üzemeltetett közcélú hálózat és a felhasználói csatlakozó csatlakozásánál a csatlakozó eltört. A beavatkozó bejelentése alapján a felperes szakemberei a hibát kijavították és káreseti jegyzőkönyvet vettek fel. A beavatkozó az elektromos készülékeiben bekövetkező károk miatt igénnyel lépett fel a felperessel szemben, mely azt nem tartotta megalapozottnak, mivel álláspontja szerint a törést és szakadást a magánterületről benyúló, a biztonsági övezetet érintő ágak okozták, melyért felelősséggel nem tartozik.
[2]	A beavatkozó 2014. április 9-én az alperes felé panaszt nyújtott be a felperessel szemben, melyben többek között előadta, a társaság nem tett eleget a jogszabályban előírt karbantartási kötelezettségének, a gallyazást nem végezte el. 
[3]	Az alperes a 2014. május 20-án kelt FVFO-2014/2233-5. számú határozatában a gallyazás felperesi elmulasztása tekintetében a panasznak helyt adott, kötelezte a felperest a közcélú hálózatok biztonsági határát elérő növényzet gallyazásának rendszeres, előre elkészített éves ütemtervnek megfelelő elvégzésére és 5000.- forint kötbérnek a beavatkozó részére történő megfizetésére. Az alperes a kártérítés tekintetében hatáskörének hiányát állapította meg.
[4]	Az indokolásban kiemelte, a villamosmű biztonsági övezetéről szóló 122/2004. (X.15.) GKM rendelet (a továbbiakban: Rendelet 1) 16. § (11) bekezdésében foglaltak a villamosművek, valamint a termelői, magán- és közvetlen vezetékek biztonsági övezetéről szóló 2/2013. (I.22.) NGM rendeletben (a továbbiakban: Rendelet 2) már nem kerültek átvezetésre. Ezért a felhasználók a közcélú hálózathoz kapcsolódó gallyazási tevékenységük alól mentesítésre kerültek. A vonatkozó jogszabályokra figyelemmel ugyanakkor a felperes feladatkörébe tartozik a közcélú hálózat biztonsági övezetének határát elérő növényzet eltávolítása, hiszen a villamosenergia rendszerhasználók biztonságos és zavartalan ellátása kiemelt közfeladat.
[5]	Az alperes hangsúlyozta, a kárigény elbírálása nem tartozik a villamos energiáról szóló 2007. évi LXXXVI. törvény (a továbbiakban: Vet.) 159. §-ában foglalt hatáskörébe, ebben a vonatkozásban a beavatkozó polgári peres eljárást indíthat. 
A kereseti kérelem 
[6]	A felperes keresettel támadta az alperes határozatát kérve annak bíróság felülvizsgálatát.
Az elsőfokú ítélet
[7]	A közigazgatási és munkaügyi bíróság elsőfokú ítéletében a keresetet elutasította. Hivatkozott a Vet. 4/A. §-ára, 24. § (1) bekezdésére, 29. § (1) bekezdés a) és b) pontjára, (2) bekezdésére, 57. § (1) bekezdésére, 124. § (1) bekezdés d) pontjára, (2) bekezdésére és 159. § (5) bekezdésére.
[8]	Rámutatott, az alperes hatáskörrel bírt a perbeli eljárás lefolytatására és a döntés meghozatalára. Amennyiben a villamosenergia- ellátást a növényzet veszélyezteti, úgy először az érintett ingatlan tulajdonosát kell felszólítani arra, hogy a szükséges munkálatokat végezze el. Ennek eredménytelensége esetén a tulajdonos költségére a felperesnek kell megtennie a szükséges intézkedéseket, mert az ő kötelessége a hálózat biztonságos, zavartalan és folyamatos működtetése, melybe a kármegelőzés is beletartozik. A felperes nem bizonyította, miszerint megtett minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a káresemény ne következzen be. Az alperes a tényállást a szükséges mértékben feltárta, majd annak ismeretében okszerű következtetések révén megalapozott és jogszerű döntést hozott.
A másodfokú ítélet
[9]	Az elsőfokú bíróság ítélete ellen a felperes fellebbezést terjesztett elő. A törvényszék jogerős ítéletében az elsőfokú ítéletet helybenhagyta. Kiemelte, az elsőfokú bíróság a felperes által nem vitatott tényállás alapján helytálló jogi következtetésre jutott, az ítéletében kifejtett indokokat a másodfokú bíróság osztotta.
[10]	Érvelése szerint a beavatkozónak a felperes felé benyújtott kérelme nem közérdekű bejelentésnek, hanem panasznak minősül, mint ahogyan az alpereshez intézett beadvány is, melynek elbírálására a hatóságnak a Vet. 159. § (5) bekezdés 2. és 3. alpontjai értelmében hatásköre állt fenn.
[11]	Alaptalanul hivatkozott arra a felperes, hogy a biztonsági övezetet sértő növényzet eltávolítására vonatkozó kötelezettsége hiányzik. A felperes a Vet. 24. § (2) bekezdés a) és b) pontjára, valamint 124. § (2) bekezdésére figyelemmel köteles a biztonságos és zavartalan ellátást biztosítani, és ha ez a biztonsági övezetet sértő növényzet eltávolításával teljesíthető, akkor ez nem pusztán lehetősége, hanem egyben törvényi kötelezettsége is.
[12]	A másodfokú bíróság rögzítette, az elsőfokú bíróság helyesen mellőzte a felperes bizonyítási indítványát, mert a perben eldöntendő szakkérdés nem merült fel.
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[13]	A felperes felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő a jogerős ítélet ellen elsődlegesen annak az elsőfokú ítéletre és az alperesi határozatra kiterjedő hatályon kívül helyezése, másodlagosan annak a gallyazásra vonatkozó rendelkezése megváltoztatása és a keresetnek való helyt adás, harmadlagosan az ítéletek hatályon kívül helyezése mellett az elsőfokú bíróság új eljárásra kötelezése iránt.
[14]	Okfejtése szerint a beavatkozó beadványában foglaltakat a hatóság nem értékelheti át. Tartalmilag a beadvány nem minősül panasznak, amely az alperes Vet. 159. § (5) bekezdésében megjelölt hatáskörét megalapozná. Az eljárt bíróságok hatáskörükön túlterjeszkedve, polgári peres eljárás keretében eldöntendő kérdésben foglaltak állást.
[15]	A felperes hangsúlyozta, nincs olyan jogszabályhely, amely előírná számára a gallyazás elvégzését. A bíróságok által felhívott Vet. 24. §-a, 29. §-a, valamint a Vet. egyes rendelkezéseinek a végrehajtásáról intézkedő 273/2007. (X.19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 8. § (1) bekezdése ilyen konkrét kötelezést nem ír elő, sőt a biztonsági övezetre vonatkozó szabályokra sem utal. A Rendelet1 jelen ügyben nem alkalmazható, a Rendelet2 ebben a körben a felperesre kötelező normát nem tartalmaz.
[16]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását indítványozta. A beavatkozó felülvizsgálati ellenkérelmet nem terjesztett elő.
A Kúria döntése és jogi indokai
[17]	A felülvizsgálati kérelem az alábbiak szerint alaptalan.
[18]	A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 275. § (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[19]	A felülvizsgálati bíróságnak abban kellett döntenie, hogy egyrészt az alperes rendelkezett-e hatáskörrel a bejelentés panaszkénti elbírálására, másrészt jogszerűen kötelezte-e a felperest a gallyazási munkák elvégzésére.
[20]	A Kúria az első megválaszolandó kérdés tekintetében rögzíti, az alperes feladatait és hatáskörét a Vet. 158. §-a és 159. §-a határozzák meg. A 158. § (2) bekezdés g) pontja értelmében az alperes tevékenységének célja a felhasználók és az engedélyesek érdekeinek védelme. A 159. § (5) bekezdés 2) pontja szerint az alperes a felhasználók védelmével kapcsolatos feladatai körében dönt az engedélyesekkel szemben felmerülő panaszok - ideértve a szerződés nélküli vételezéssel, a szabálytalan vételezéssel, valamint ezek jogkövetkezményeivel kapcsolatos panaszok - ügyében, kivéve az 57. § (1) bekezdése szerinti lakossági fogyasztói panaszokat.
[21]	A felülvizsgálati bíróság hangsúlyozza, a perbeli panaszügyben a kártérítés kivételével az alperes hatásköre a Vet. 159. § (5) bekezdés 2. pontjára alapítottan fennáll, az ezzel ellentétes felperesi álláspont nem jogszerű. A beavatkozó 2014. április 9-én kelt panasznak minősülő beadványában kifejtette, ha az ingatlan tulajdonosa gallyazási kötelességét nem teljesíti, az elosztói engedélyesnek a veszélyt saját költségén el kellett volna hárítania. Erre figyelemmel a beavatkozó panasza nem csak kártérítési igényének érvényesítésére, hanem a felperes gallyazási kötelezettségének elmulasztására is vonatkozott. A fentiekre tekintettel az első kérdésre a Kúria azt a választ adja, az alperes hatáskörében eljárva vizsgálta a panaszt, azon nem terjeszkedett túl.
[22]	A második megválaszolandó kérdés körében a Kúria rámutat, a Rendelet 1.-et a Rendelet 2.  22. §-a 2013. február 21-ével hatályon kívül helyezte, így az a perben nem alkalmazható. A Rendelet 1. helyébe lépő Rendelet 2. nem tartalmaz a Rendelet 1. 16. § (11) bekezdése szerinti szabályozást, vagyis az ingatlan tulajdonosa nem köteles gallyazási tevékenységre. Ezért a Kúria nem osztja az elsőfokú ítélet azon megállapítását, mely szerint amennyiben a villamos energia-ellátást a növényzet veszélyezteti, úgy először az érintett ingatlan tulajdonosát kell felszólítani a szükséges munkálatok elvégzésére.
[23]	A Rendelet 2. 13. § (2) bekezdés j) pontja határozza meg a fa vagy más növény telepítési szabályait az áramvezetőhöz képest. Ugyanakkor ez a jogszabály a gallyazási tevékenység elvégzése körében konkrét rendelkezéseket nem tartalmaz, ezért az eljárt bíróságok helyesen hivatkoztak a Vet. rendelkezéseire.
[24]	A Vet. 4/A. §-a kimondja, a felhasználók biztonságos és zavartalan villamosenergia-ellátása kiemelt közérdek. A 24. § (1) bekezdése szerint a hálózati engedélyesek a villamosenergia-rendszer együttműködése, az átviteli és elosztó hálózathoz való hozzáférés biztosítása érdekében kötelesek 
a) az általuk üzemeltetett átviteli és elosztó hálózatot biztonságosan, hatékonyan és megbízhatóan, a környezetvédelmi követelmények, valamint az ellátás biztonság figyelembevételével üzemeltetni, fenntartani,
b) a karbantartási, javítási, felújítási munkákat, fejlesztéseket időben úgy elvégezni, hogy az általuk üzemeltetett átviteli és elosztó hálózat hosszú távon alkalmas legyen a villamos energia továbbítására, valamint kötelesek gondoskodni a szükséges készletekről és tartalékokról. A 124. § (1) bekezdés d) pontja szerint a hálózati engedélyes a vezeték alapján az idegen ingatlanon az építés során a biztonsági övezetet sértő növényzetet eltávolíthatja. A 124. § (2) bekezdése értelmében a hálózati engedélyes a vezetékjog vagy a jogerős üzemeltetési engedély alapján az építményeket üzemeltetheti, karbantarthatja, kijavíthatja és átalakíthatja, felújíthatja, továbbá a közcélú hálózat, termelői vezeték, magánvezeték vagy a közvetlen vezeték mentén, a biztonsági övezetet sértő növényzetet eltávolíthatja, a felsorolt tevékenységek elvégzése céljából a vezetékjoggal érintett ingatlanra beléphet.
[25]	A Kúria egyetért a jogerős ítélet érvelésével, mely szerint alaptalanul hivatkozik arra a felperes, hogy a biztonsági övezetet sértő növényzet eltávolítására vonatkozó kötelezettsége hiányzik. Helyes az az okfejtés, mely szerint a Vet. 124. § (2) bekezdésében megfogalmazottakat nem önmagában, hanem a Vet. 24. § (2) bekezdés a) és b) pontjának teljesítéseként kell értelmezni. A felperesnek a Vet. 24. § (2) bekezdéséből fakadó törvényi kötelezettsége a biztonsági övezetet sértő növényzet eltávolítása. Az irányadó jogszabályok ezzel ellentétes értelmezése ahhoz vezetne, hogy a növényzet eltávolítására senki sem lenne köteles, ezzel alapvetően sérülne a zavartalan villamosenergia-ellátás biztosítása.
[26]	A második megválaszolandó kérdésre a Kúria azt a választ adja, a zavartalan villamosenergia-ellátás biztosítása érdekében a biztonsági övezetet sértő növényzet eltávolítása a hálózati engedélyes, jelen esetben a felperes kötelezettsége, mely azonban nem zárja ki, hogy a rendszerhasználó azt elvégezze.
[27]	A felülvizsgálati bíróság a Pp. 275. § (3) bekezdését alkalmazva a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta.
Az döntés elvi tartalma
[28]	A biztonsági övezetet sértő növényzet eltávolítására a hálózati engedélyes köteles a zavartalan villamosenergia-ellátás biztosítása érdekében. 
Záró rész
[29]	A felülvizsgálati kérelmet a Kúria a Pp. 274. § (1) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[30]	A pervesztes felperes köteles az alperes részére a Pp. 78. § (1) bekezdésére tekintettel felülvizsgálati eljárási költség megfizetésére.
[31]	A feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket szintén a felperes köteles megfizetni az államnak felhívásra az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § (1) bekezdése és a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése alapján.
[32]	Az ítélet ellen a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontjára figyelemmel felülvizsgálatnak nincs helye.
Budapest, 2016. május 25.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás s.k. előadó bíró, Dr. Dobó Viola s.k. bíró 
A kiadmány hiteléül:
tisztviselő