A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: 	Kfv.III.37.809/2015/4.
A tanács tagjai: . Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Kiss Árpád Lajos előadó bíró, Dr. Sugár Tamás bíró

A felperes: felperes neve(felperes címe)
A felperes képviselője: Dr. ... ügyvéd

Az alperes: alperes neve
Az alperes képviselője: Dr. ... jogtanácsos

A per tárgya: gépjármű forgalomból történő kivonása tárgyában hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: a felperes
A felülvizsgálati kérelem sorszáma: 5.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2015. július 2. napján kelt 6.K.27.210/2015/4. számú ítélete
Rendelkező rész 
A Kúria a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 6.K.27.210/2015/4. számú ítéletét a hatályában fenntartja.
Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperes részére 30.000.- (harmincezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak - külön felhívásra - 70.000.- (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A ... Zrt., mint kölcsönbeadó (a továbbiakban: a pénzintézet) és a felperes, mint kölcsönbevevő között 2008. november 26. napján .... számon kölcsönszerződés és opciós szerződés jött létre a ... forgalmi rendszámú gépjármű megvásárlására. A felek közötti szerződés részét képező üzletszabályzat V. fejezet 7. pontja kimondta, hogy amennyiben a kölcsönbevevő a kölcsönszerződésben foglalt valamennyi kötelezettségét teljesítette, úgy a pénzintézet kötelessége a gépjármű törzskönyvét, valamint a korlátozó bejegyzések törléséhez szükséges nyilatkozatot kiadni.
[2]	A felek közötti szerződés alapján a közúti közlekedési nyilvántartásba (a továbbiakban: járműnyilvántartás) a felperes tulajdonosként, az opció vonatkozásában jogosultként a pénzintézet került feltüntetésre. A törzskönyv jogosultja a felperes, a postázási címe a pénzintézet székhelye volt.
[3]	A pénzintézet a felek közötti kölcsönszerződést a 2014. június 2. napján kelt nyilatkozatával 2014. június 25. napjára felmondta és felhívta a felperest a szerződésből eredő kötelezettségei teljesítésére, melynek a felperes nem tett eleget. 
[4]	A pénzintézet 2014. szeptember 2. napján az elsőfokú közigazgatási hatóságként eljáró alperes neveSzegedi Járási Hivatalától kérte a szerződéssel érintett gépjármű forgalomból történő ideiglenes kivonását azzal az indokkal, hogy a felperessel, mint tulajdonossal kötött kölcsönszerződést felmondta, élt az opciós jogával, a felperes azonban a gépjárművet felhívás ellenére sem adta át.
[5]	Az elsőfokú hatóság határozatával a gépjárművet a határozat jogerőre emelkedésétől számított 6 hónap időtartamra a forgalomból ideiglenesen kivonta. A felperes fellebbezése folytán eljárt alperes a 2014. november 27. napján kelt CSB/01/7304-2/2014. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta. 
[6]	A jogerős határozat indokolása szerint a pénzintézet a közhiteles járműnyilvántartás adatai alapján a gépjármű törzskönyvével rendelkezni jogosult volt, így kérelmére a közúti közlekedési igazgatási feladatokról, a közúti közlekedési okmányok kiadásáról és visszavonásáról szóló 326/2011. (XII. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 100. § (2)-(4) bekezdései alapján jármű forgalomból történő ideiglenes kivonásáról kellett rendelkezni, azzal kapcsolatban a hatóságot mérlegelési jogkör nem illette meg, a felek közötti, a bejegyzések alapjául szolgáló szerződések érvényességének vizsgálatára nem volt lehetőség. 

 A kereseti kérelem és az elsőfokú ítélet

[7]	Az alperes határozatával szemben a felperes keresetet terjesztett elő, melyet a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság jogerős ítéletével elutasított. Az indokolásban hivatkozott arra, hogy a járműnyilvántartás közhiteles nyilvántartás, amelynek adatai szerint a törzskönyv a pénzintézet, mint korlátozás jogosultja részére adható ki, így a pénzintézet jogszerűen került a törzskönyv birtokába, az a kérelem előterjesztésekor is a birtokában volt.
[8]	Az elsőfokú ítélet kiemelte, hogy a törzskönyvvel jogszerűen rendelkező pénzintézet okiratokkal alátámasztott kérelmét a regisztratív tevékenységet végző hatóságnak mérlegelés nélkül teljesítenie kellett. A Korm. rendelet 100. §-ában szereplő feltételek a perbeli esetben kétségtelenül fennálltak, így a felek között létrejött opciós kölcsönszerződés tartalmától függetlenül kellett a közigazgatási szervnek eljárnia.
[9]	Az elsőfokú bíróság a jogerős ítéletében rámutatott végül arra, hogy a közhiteles nyilvántartásba bejegyzett adatok a pénzintézet kérelmét alátámasztották és a felperes sem csatolt olyan, a kérelem benyújtásakor jogerős határozatot, amely az általa hivatkozott szerződés érvénytelenségét mondta volna ki. A szerződés érvénytelenségének megállapítása iránti per viszont a jelen eljárásnak nem lehetett előkérdése. 
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[10]	A jogerős ítélettel szemben a felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet, melyben a jogerős ítélet és az alperesi határozat hatályon kívül helyezését kérte. Kifejtette, hogy a Szegedi Ítélőtábla a pénzintézet üzletszabályzatának több pontját tisztességtelennek találta, más esetben - a jelen perrel érintett közigazgatási határozat meghozatalát követően - kötelezte a pénzintézetet jogtalanul magánál tartott törzskönyv kiadására. 
[11]	A felülvizsgálati kérelmében kitért arra, hogy a felek között létrejött opciós szerződés 5 évnél régebben keletkezett, így az már a pénzintézet jognyilatkozatának megtétele előtt megszűnt, a felperes pedig a gépjármű törzskönyvét nem helyezte letétbe a pénzintézetnél. Minderre tekintettel álláspontja szerint nem felelt meg a valóságnak az, hogy a pénzintézet jogszerűen birtokolta volna a törzskönyvet.
[12]	Az alperes a felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályban fenntartását kérte.
A Kúria döntése és jogi indokai
[13]	A felülvizsgálati kérelem az alábbiak szerint megalapozatlan:
[14]	A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 274. § (1) bekezdése értelmében a Kúria a felülvizsgálati kérelmet tárgyaláson kívül bírálja el, kivéve, ha a felek bármelyike tárgyalás tartását kéri, vagy azt a Kúria szükségesnek látja. A tárgyalás tartását a felek egyike sem kérte, illetve annak szükségessége nem merült fel. A Pp. 275. § (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye. A Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt, a jogerős határozatot csak a felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálhatja felül.
[15]	A felperes a felülvizsgálati kérelmében vitatta, hogy a pénzintézet jogszerűen birtokolta volna a jármű törzskönyvét.
[16]	A Pp. 206. § megsértése kapcsán az egységes bírósági gyakorlat szerint jogszabálysértést a rögzített tényállás iratellenessége, a bizonyítékok kirívóan okszerűtlen vagy a logika szabályaival ellentétes mérlegelése alapozhat meg, ilyen jogsértést azonban a felülvizsgálati bíróság nem tárt fel. A Kúria osztotta a jogerős ítéletben foglaltakat, csupán a felülvizsgálat kérelemben foglaltakra tekintettel mutat rá a következőkre:
[17]	A Korm. rendelet 100. § (2) bekezdése szerint a jármű közúti forgalomból történő ideiglenes kivonása esetén a közlekedési igazgatási hatóság a kérelemben meghatározott időtartamra, de legfeljebb hat hónapra a rendszámtáblán lévő címke érvénytelenítése nélkül bejegyzi a kivonás időtartamát a járműnyilvántartásba. A kivonás időtartama újabb kérelemre, a kérelem benyújtásától vagy a kérelemben megjelölt időponttól számított legfeljebb 6 hónapra, ismételten meghosszabbítható. A (3) bekezdés alapján továbbá ha a gépjármű tulajdonosa, az üzemben tartója és a gépjármű törzskönyvével jogszerűen rendelkező érintett nem ugyanaz a személy, a tulajdonos vagy a törzskönyvvel jogszerűen rendelkező más ügyfél kérelmére a közlekedési igazgatási hatóság a jármű ideiglenes forgalomból történő kivonásáról, meghosszabbításáról és forgalomba történő visszahelyezéséről határozatot hoz. 
[18]	A Közúti közlekedési nyilvántartásról szóló 1999. évi LXXXIV. törvény 9. § (7) bekezdése szerint a járműnyilvántartás az (1)-(5) bekezdésben meghatározott adatok tekintetében - a természetes személyazonosító, valamint a lakcím-azonosító adatok kivételével - közhiteles hatósági nyilvántartásnak minősül. 
[19]	A Kúria hangsúlyozza, hogy a járműnyilvántartás közhitelessége alapján az eljáró közigazgatási hatóságnak az abban szereplő adatokat valós, fennálló adatoknak kellett elfogadnia. Ezeket az adatokat a pénzintézet által a kérelméhez mellékelt iratok (szerződések, üzletszabályzatok) alátámasztották. 
[20]	A Korm. rendelet 84. § (4) bekezdése szerint a jármű tulajdonjogát érintő korlátozás esetén a törzskönyv kizárólag a korlátozás által meghatározott jogosult részére adható ki. 
[21]	A Korm. rendelet 100. § (4) bekezdése értelmében törzskönyvvel jogszerűen rendelkező ügyfélnek kell tekinteni a pénzügyi intézményeket, a gépjármű-kereskedőket, a zálogjogosultat vagy más olyan természetes személyt, gazdálkodó szervezetet, akinél/amelynél a törzskönyvet a jármű tulajdonosa pénzügyi követelés fejében letétbe helyezte, ha ez a rendelkezési jogot megalapozó okiratból megállapítható.
[22]	A pénzintézet által becsatolt iratok között szerepeltek a rendelkezési jogot megalapító iratok. Ezek között az üzletszabályzat azon rendelkezése, amely szerint a pénzintézet akkor köteles a gépjármű törzskönyvét kiadni, amennyiben a kölcsönbevevő a kölcsönszerződésben foglalt valamennyi kötelezettségét teljesítette. Erre vonatkozó adat azonban sem a közigazgatási eljárásban, sem a perben nem merült fel. 
[23]	Mindebből helyesen jutott arra a következtetésre az elsőfokú bíróság, hogy a Korm. rendelet 100. § (4) bekezdésében foglalt feltételek fennálltak.
[24]	Hangsúlyozza a Kúria, hogy az első- és másodfokú hatóságok regisztratív jellegű tevékenységet folytattak, amelynek során nem vizsgálhatták a felperes és a pénzintézet jogviszonyának alakulását, a közhiteles nyilvántartásba bejegyzett adatok alapjául szolgáló egyes szerződéses rendelkezések érvényességét. Hasonlóképpen a közigazgatási perben eljáró bíróság sem bírálhatott el polgári jogi igényeket, márpedig a felperes kereseti és felülvizsgálati hivatkozásai lényegében erre irányultak. 
[25]	A kifejtettekre tekintettel a Kúria megállapította, hogy a jogerős ítélettel szemben előterjesztett felülvizsgálati kérelem megalapozatlan volt, így az ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdése alkalmazásával hatályában fenntartotta.
Az döntés elvi tartalma
[26]	A gépjármű közúti forgalomból való ideiglenes kivonását a kölcsönszerződés felmondása okán a közhiteles járműnyilvántartásba bejegyzett pénzintézet, mint a gépjármű törzskönyvével jogszerűen rendelkező fél jogszerűen kérheti. A kölcsönszerződés és az opciós szerződés érvényességének vizsgálata nem az ilyen ügyben eljáró közigazgatási hatóság feladata, az ezzel kapcsolatos polgári jogi igények elbírálására a közigazgatási perben nincs lehetőség.
Záró rész
[27]	A Kúria a pervesztes felperest a Pp. 78. § (1) bekezdése alapulvételével kötelezte az alperes elsőfokú és a felülvizsgálati eljárási költségének megfizetésére. 
[28]	A Kúria az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 50. § (1) bekezdése szerinti mértékű felülvizsgálati eljárási illeték megfizetésére a felperest kötelezte, figyelemmel a 6/1986. (VI.26.) IM. rendelet 13. § (2) bekezdésében foglaltakra.
[29]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdése alapján tárgyaláson kívül bírálta el.

Budapest, 2016. április 20.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Kiss Árpád Lajos s.k. előadó bíró, Dr. Sugár Tamás s.k. bíró
A kiadmány hiteléül:
tisztviselő