A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.III.37.808/2015/7.
A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás előadó bíró, Dr. Dobó Viola bíró
	
A felperes: felperes neve(felperes címe)
	
A felperes képviselője: Dr. ... ügyvéd 	
Az alperes: alperes neve	
	
Az alperes képviselője: Enczi és Társa Ügyvédi Iroda, ügyintéző ügyvéd: Dr. ...)
	
A per tárgya: kamarai ügyben hozott határozat felülvizsgálata	
A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: a felperes
	
A felülvizsgálati kérelem száma: 11.
Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2015.május 19-én kelt 8.K.27.239/2014/10/II. számú ítélete
Rendelkező rész 
A Kúria a Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.K.27.239/2014/10/II. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 50.000.- (ötvenezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra további 20.000.- (húszezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A felperes tervezte a ... Kft. nagykanizsai ingatlanán felépült üzemcsarnokot. A perben nem álló egyéb érdekelt(a továbbiakban: panaszos) cége megbízást kapott az ... Kft.-től (a továbbiakban: Kft.) a meglévő üzemcsarnok mellé egy új, 2000 négyzetméteres magasraktár csarnok tervezésére. A tervek szerint az új raktárcsarnok egy 3 méter széles nyaktaggal kapcsolódik a felperes által tervezett épülethez. A panaszos 2013. január 28-án e-mailben kereste meg a felperest a tervezői hozzájárulása megadása céljából. Többszöri e-mail váltást követően a felperes a hozzájárulását nem adta meg, mert egyrészt nem értett egyet a létesítés műszaki feltételeivel, másrészt a pénzügyi kondíciókat sem tudta elfogadni. A műszaki kérdések tekintetében kifejtette, az új épület nem illeszkedik az általa tervezett épületegyütteshez. A felperes nem fogadta el a szerzői jogi felügyelet felajánlására vonatkozó ajánlatot.
[2]	A panaszos a Somogy Megyei Építész Kamara Etikai- fegyelmi Bizottságához fordult, mely a megismételt eljárás eredményeként hozott határozatában a felperest vétkesnek nyilvánította és építész kamarai tagsági viszonyát a határozat jogerőre emelkedésétől számított fél évre felfüggesztette. Megállapította, a felperes megsértette a alperes neveEtikai- fegyelmi Szabályzatának (a továbbiakban: Szabályzat) 15. § (5) bekezdését és (7) bekezdését. Az indokolás szerint a tervezői hozzájárulás megtagadása etikai kérdés, a döntést hozó szervnek csak ezzel összefüggésben van joga állást foglalni. Ezért azokat az eljárás alá vont személy által előadott indokokat, melyek a szerzői jogi felhasználói szerződés kérdésével összefüggésben hangzottak el, mellőzni kellett. A hozzájáruló nyilatkozat nem köthető díjhoz, csak építészeti feltételekhez. A felperes hozzájárulását indokolatlanul tagadta meg.
[3]	A felperes fellebbezése folytán eljárt alperes a 32/2014. (05.29.) számú határozatában az elsőfokú határozatot helybenhagyta. Hangsúlyozta, az illeszkedés hiánya körében kifejtett felperesi indokok közül három nem a szerzői joggal rendelkező tervező kompetenciájába tartozik. A negyedik indok szerint a panaszos által tervezet épület elhelyezkedése és méretei révén el fogja takarni a felperes tervezésében megvalósuló épületet. Ugyanakkor ez a szerzői jogi igény nem írhatja felül a jogos társadalmi, beruházói elképzelést egy új épület létrehozására vonatkozóan. Az alperes az illeszkedés hiányára alapított hozzájárulás megtagadást nem tartotta megalapozottnak, csak úgy mint azt a felperesi érvelést, miszerint a felhasználói szerződés megkötésének meg kell előznie a szerzői jogi hozzájárulás kiadását. Az alperes kiemelte, a felperes ellentmondásosan viselkedett, mert megfelelő pénzösszeg fejében hajlandó eltekinteni az illeszkedés hiányára vonatkozó álláspontja érvényesítésétől és a hozzájárulást megadni. 
[4]	A Kft. és a felperes között 2014. március 11-én felhasználási szerződés jött létre, melyben a felperes felhasználási jogot adott a felhasználónak az épületek nyaktaggal való csatlakoztatására 1.000.000.- forint díj ellenében.
A kereseti kérelem
[5]	A felperes keresettel támadta az alperes határozatát kérve annak bírósági felülvizsgálatát. Érvelése szerint nem szegte meg a Szabályzat 15. § (5) és (7) bekezdését, az eljárás során az alperes egyoldalúan a panaszos álláspontját fogadta el és kellően nem indokolta meg határozatát. Hivatkozott a közte, valamint egy társaság és egy magánszemély között folyó polgári perben hozott ítéletre, melyben a bíróság megállapította, a társaság megsértette a felperesnek a perbeli ingatlanon megvalósult üzemcsarnok terveihez fűződő szerzői jogát és kötelezte 1.368.750.- gazdagodás megfizetésére. Az elsőfokú ítéletet a Bács-Kiskun Megyei Bíróság, a másodfokú ítéletet a Szegedi Ítélőtábla hozta.
Az elsőfokú ítélet
[6]	A közigazgatási és munkaügyi bíróság jogerős ítéletében a keresetet elutasította. Az indokolásban felhívta a tervező- és szakértő mérnökök, valamint építészek szakmai kamaráiról szóló 1996. évi LVIII. törvény (a továbbiakban: törvény) 34. § (1) bekezdését, 37. § (1) bekezdés, 37/B. § (1) bekezdését, a Szabályzat 15. § (5) és (7) bekezdését, valamint a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény 50. §-át. 
[7]	Okfejtése szerint az alperes határozata kellően felderített tényálláson alapul, megalapozott és kellően indokolt. Rögzítette, a felperes az általa megfogalmazott szakmai aggályok (illeszkedés, talajvízszint változása) ellenére a hozzájárulását meghatározott mértékű felhasználói díj megfizetése esetén megadta volna. A Szabályzat hivatkozott rendelkezései értelmében a jogos megrendelői, tulajdonosi igény teljesítése csak megfelelő indokkal tagadható meg. Ezek elsődlegesen a tervezőként létrehozott műhöz, annak műszaki tartalmához kell, hogy kötődjenek. A szerzői jogra vonatkozó polgári jogviszony elkülönül a kamarai előírásoktól. Előbbi tekintetében a polgári ügyekben eljárni jogosult bíróság bír hatáskörrel, a felperes keresete alapján indult eljárásban a polgári bíróságok jogerős döntést hoztak.
[8]	A felhasználási szerződés megkötéséhez képest a tervezői hozzájárulás elkülönülő jogintézmény. A felhasználási szerződés megkötésétől függetlenül a felperesnek a hozzájárulását a tervei szerint épített épület bővítéséhez meg kellett volna adnia, amennyiben az elutasításra alapos indoka nem volt. Jogszerűen állapította meg az alperes, miszerint a felperes által előadott indok nem fontos szakmai, építészeti érdeket vagy értéket véd, az a felhasználói díj megfizetése esetén már nem is számottevő hivatkozási alap.
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[9]	A jogerős ítélet ellen a felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet annak hatályon kívül helyezése és keresetnek való helyt adás iránt. Álláspontja szerint a jogerős ítélet sérti a polgári perrendtartásról szóló 1952. III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 206. § (1) bekezdését és 221. § (1) bekezdését. Kiemelte, etikai vétséget nem követett el, indokoltan utasította el a tervezői hozzájárulás megadását, mivel a panaszos által készített terv sem telepítésében, sem magassági jellemzőiben nem felelt meg a 2013. évben érvényben lévő szabályozási terv előírásainak. Nem igaz az az ítéleti ténymegállapítás, mely szerint a felhasználói díj megfizetésétől tette volna függővé a hozzájáruló nyilatkozat megtételét. A helyes értelmezés szerint az elutasításra alapos indoka állt fenn, Ez nem keverhető össze a felhasználói díj megfizetésének következményeivel, módjával és lehetőségeivel.
[10]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását indítványozta. Hangsúlyozta, a felperes, miután kialkudta az 1.000.000.- forint összegű felhasználói díj kifizetését a megrendelőtől, a műszaki tartalom változatlansága ellenére a hozzájárulását megadta. A felperes folyamatos jogi tévedésben van, amikor keveri a szerzői jogi törvény szabályait a Szabályzat rendelkezéseivel.
A Kúria döntése és jogi indokai
[11]	A felülvizsgálati kérelem az alábbiak szerint alaptalan.
[12]	A Pp. 275. § (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[13]	A Kúria mindenben osztja a jogerős ítéletben foglaltakat, a felülvizsgálati kérelemben írtakra tekintettel az alábbiakat fejti ki.
[14]	A felülvizsgálati bíróság elsődlegesen rámutat arra, az elsőfokú bíróság vizsgálta a közigazgatási eljárás teljes anyagát, a felek perbeli nyilatkozatait, beadványait, ily módon a bizonyítékokat a Pp. 206. § (1) bekezdése alapján a maguk összességében értékelte és helyesen állapította meg, hogy a kereset nem alapos. Jogszabálysértést a rögzített tényállás iratellenessége, a bizonyítékok kirívóan okszerűtlen, vagy a logika szabályaival ellentétes mérlegelése alapozhat meg, ilyen jogsértés azonban nem állapítható meg. Az elsőfokú bíróság a keresetet kimerítette, indokolási kötelezettségének eleget tett, ezért nem sérült a Pp. 221. § (1) bekezdése.
[15]	A törvény 34. § (1) bekezdése értelmében fegyelmi vétséget követ el az a tag, aki az e törvény hatálya alá tartozó tevékenységre vonatkozó jogszabályok, szakmai szabályok, kamarai szabályzatok rendelkezéseit szándékosan vagy gondatlanul megszegi. Nem vonható felelősségre a tag, ha az e törvénnyel vagy más jogszabályi rendelkezéssel ellentétes vagy ettől eltérő kamarai szabályzati rendelkezés helyett a jogszabályi rendelkezések szerint jár el.
[16]	A Szabályzat 15. § (5) bekezdése szerint a kamarai tag az általa készített terv felhasználásával megvalósult építmény átépítésére, átalakítására, bővítésére, korszerűsítésére, bontására vonatkozó jogos társadalmi-, megrendelői-, tulajdonosi igényt nem utasíthatja el. A 15. § (7) bekezdése kimondja, az a kamarai tag, aki indokolatlanul elzárkózik a terve felhasználásával megvalósult építmény átépítéséhez, átalakításához, bővítéséhez, korszerűsítéséhez, bontásához való hozzájárulás megadásától, vagy az írásbeli megkeresést követő 15 napon belül nem nyilatkozik, etikai vétséget követ el.
[17]	A felperes a alperes nevetagja, így köteles betartani az ebben a minőségében rá vonatkozó jogszabályokat és kamarai szabályzatokat, így többek között a törvényt és a Szabályzatot is. A kamarai fegyelmi testületek határozatának bírósági felülvizsgálata során a közigazgatási bíróságnak azt kell vizsgálnia, hogy a kamara tagja megvalósította-e azon jogszabálysértést vagy szabályszegést, melyet (melyeket) a fegyelmi testület a terhére ró. Ebben polgári jogi, szerzői jogi kérdéseket érintően nem kell, de hatáskör hiányában nem is lehet állást foglalnia.
[18]	A Kúria rámutat arra, az eljárt fegyelmi testületek és az elsőfokú bíróság helyesen állapította meg azt, miszerint a felperes magatartásával megsértette a Szabályzat 15. § (5) és (7) bekezdésében írtakat, így fegyelmi vétséget követett el, ezért vele szemben a fegyelmi büntetés kiszabása indokoltan történt.
[19]	A felperes - a felülvizsgálati kérelmében írtakkal ellentétben - hozzájárulása megadását azért utasította el, mert egyrészt nem értett egyet a létesítés műszaki feltételeivel, elsősorban az illeszkedést vitatta. Másrészt annak megadását meghatározott mértékű felhasználói díj megfizetéséhez kötötte. Ezt támasztja alá az általa 2013. február 3-án a panaszos felé megküldött e-mail.
[20]	Nem állja meg a helyét az a felperesi előadás, mely szerint a hozzájárulás megadását indokoltan utasította el, mivel a panaszos által készített terv nem felelt meg a 2013. évben érvényben lévő szabályozási terv előírásainak. Ennek ellentmond az a tény, hogy a felperes a felhasználási szerződés megkötését követően a hozzájárulását - változatlan műszaki feltételek mellett - megadta.
[21]	Tévesen tulajdonít jelentőséget a felperes annak, hogy hozzájáruló nyilatkozatát a panaszos tervéhez kellett megadnia, míg a felhasználási szerződést a Kft.-vel kötötte meg. Ugyanis a fent kifejtetteknek megfelelően egyértelmű az összefüggés a felhasználási szerződés megkötése és a hozzájárulás megadása között, ebben a körben nem releváns a panaszos és a Kft. külön jogalanyisága.
[22]	A fentiekre tekintettel a Kúria a Pp. 275. § (3) bekezdését alkalmazva a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta.
Az döntés elvi tartalma
[23]	Fegyelmi vétséget követ el az az építész- tervező, aki az általa készített terv felhasználására vonatkozó hozzájárulását a részéről megfelelőnek tartott anyagi ellenszolgáltatás megfizetéséhez köti.
Záró rész
[24]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdése szerint tárgyaláson bírálta el.
[25]	A pervesztes felperes a Pp. 78. § (1) bekezdése alapján köteles az alperes részére felülvizsgálati eljárási költség megfizetésére.
[26]	A felperes felülvizsgálati kérelmén 50.000.- forint illetéket illetékbélyegben lerótt, erre is figyelemmel köteles az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § (1) bekezdése és a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986. (VI26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése alapján további 20.000.- forint felülvizsgálati eljárási illeték megfizetésére.
[27]	Az ítélet ellen a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontjára tekintettel nincs helye felülvizsgálatnak.
Budapest, 2016. április 27.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás s.k. előadó bíró, Dr. Dobó Viola s.k. bíró 

A kiadmány hiteléül:
tisztviselő