A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete

Az ügy száma:	Kfv.VI.37.806/2017/6.
 	
A tanács tagjai:. Sperka Kálmán a tanács elnöke, dr. Gyurán Ildikó előadó bíró, dr. Sugár Tamás bíró

A felperes: felperes neve ()
	
A felperes képviselője: dr. Pusztai Judit pártfogó ügyvéd ()
		
Az alperes: alperes neve (alperes címe 

Az alperes képviselője:  jogtanácsos

Alperesi beavatkozó: Alperesi beavatkozó ()

A per tárgya: építésügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: a felperes

A felülvizsgálati kérelem száma: 36.

Az elsőfokú bíróság határozatának száma: Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2017. június 6. napján kelt 7.K.27.913/2016/34. számú ítélete
                    
Rendelkező rész 
A Kúria a Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 7.K.27.913/2016/34. számú ítéletét hatályában fenntartja.

Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 50.000,- (ötvenezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.

A felülvizsgálati eljárási illetéket, valamint a pártfogó ügyvédi díját az állam viseli.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak helye nincs.
I n d o k o l á s
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A felperes 2010. június 3-án kelt csereszerződés útján szerzett 4/16-od tulajdoni hányadot -től (jogelőd) a szám alatti ingatlanban. Az ingatlan utcafronti részén található a főépület, mögötte az udvaron egy lakóépület, melyet még a jogelőd építtetett építési engedély nélkül, majd mögötte egy korábban ólként funkcionáló tároló épület (melléképület). Ezt a melléképületet felperes 2010. évben - szintén engedély nélkül - átalakította akként, hogy annak sátortetős tetőszerkezetét elbontotta, a falazatát megemelte, és az újonnan kialakított félnyeregtetős tetőt a lakóépülethez csatolta. Így a melléképület szobaként funkcionál. 
[2]	A szabálytalan építkezés miatt alperesi beavatkozó tett bejelentést az elsőfokú hatóságnál, mely hatóság helyszíni szemlét tartott, majd határozatával kötelezte felperest a jogszerűtlenül átalakított melléképület lebontására. 
[3]	A felperes fellebbezése folytán eljárt alperes 2016. február 19. napján kelt CSD/01/23-4/2016. számú határozatában az elsőfokú hatóság határozatát helybenhagyta. Kimondta, habár a jogelőd a lakóépület is szabálytalanul építtette 2002-2003. években, azonban az építés óta tíz év eltelt, ezért annak lebontásáról intézkedni már nem lehetett. Ellenben a melléképület átalakítása építési engedély hiányában történt, így a lebontásról rendelkezés jogszerű volt, hiszen az átalakítással a szerzett jog az épület jogszerű kialakítására megszűnt. 

A kereset 

[4]	A felperes eljárási és anyagi jogi jogszabálysértésekre hivatkozással keresettel támadta az alperes határozatát kérve annak bírósági felülvizsgálatát. Elsődleges hivatkozása szerint a 2010-es birtokba lépése óta a falak érintetlenek, azok nem kerültek sem lebontásra, sem újrafalazásra, kizárólag állagmegóvó, hőszigetelési és vakolási munkálatokat végzett. Elmondása szerint a főépületet és a melléképületet még a jogelődje építette egybe, az már beköltözésekor is szobaként funkcionált, vagyis az építkezés óta több, mint 10 év eltelt. 
Az elsőfokú bíróság ítélete
[5]	A Szegedi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság jogerős ítéletével a keresetet elutasította. Az indokolásban felhívta az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 18. § (1), 31. § (2), 36. § (1), 38. § (1), 48. § (1)-(2), 48/A. § (2) a) (5) és 51. § (1) és (4) bekezdéseit, valamint az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 252/1997.(XII.20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: OTÉK) 26. § (1) (3) bekezdéseit és az 1. sz. melléklet 8. és 36. pontját, Szeged Megyei Jogú Város Közgyűlésének Szeged Megyei Jogú Város Építési Szabályzatáról szóló 59/2003. (XII.05.) közgyűlési rendelete (a továbbiakban: SZÉSZ) 21. § (1) (2). 40. § (3) bekezdését és az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásokról szóló 312/2012.(XI.8.) Korm.rendelet (a továbbiakban: Korm.rendelet) 67. § (3) a.), 67. § (5) b), 68. § (1) bekezdés rendelkezéseit. Érvelése szerint a csatolt fotófelvételek és tanúnyilatkozatok alapján kétséget kizáróan megállapítható, hogy az OTÉK 1. sz. mellékletének 8. pontja szerinti átalakítást és nem felújítást végeztek a melléképületen 2010-ben: annak külső megjelenését teljesen megváltoztatták, a tetőszerkezet teljes egészében elbontották, a falazatot megemelték, a melléképület tetőszerkezetét a félnyeregtetős lakóépület tetőszerkezetével egybeépítették. Mivel pedig a melléképületre fennmaradási engedély nem adható az OTÉK 26. § (3) bekezdése alapján sem, a szabálytalan állapot csak bontással hozható helyre.

	A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[6]	A jogerős ítélet ellen a felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet, annak hatályon kívül helyezése és az elsőfokú bíróság új eljárásra utasítása iránt. Okfejtése szerint az ítélet sérti a a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban Pp.) 3. § (3) bekezdését, mivel a bíróság nem hívta fel a figyelmet a szakértői bizonyítás szükségességére. Annak vizsgálata ugyanis, hogy az érintett munkák mikor készültek, építés-szakértői kérdés. A bíróság ezen mulasztása pedig kihatott az ügy elbírálására, mert annak következtében tévesen alkalmazta az OTÉK 1. számú mellékletének 8. pontját a 36. ponttal szemben. 
[7]	Alperes felülvizsgálati ellenkérelmében az elsőfokú bíróság ítéletének hatályában fenntartására tett indítványt. 
A Kúria döntése és jogi indokai
[8]	A felperes felülvizsgálati kérelme nem alapos.
[9]	A Pp. 275. § (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelme elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[10]	A Kúria mindenekelőtt megállapította, hogy az elsőfokú bíróság a helyesen és törvényesen megállapított tényállásból helytálló jogi következtetést vont. le. Vizsgálta a közigazgatási eljárás teljes anyagát, a felek nyilatkozatait, beadványait, így a bizonyítékokat a Pp. 206. § (1) bekezdése alapján a maguk összességében értékelte és helyesen állapította azt meg, hogy a kereset nem alapos. Jogszabálysértést ebben a körben a tényállás iratellenessége, a bizonyítékok kirívóan okszerűtlen vagy a logika szabályaival ellentétes mérlegelés alapozhat meg, ilyen jogsértés azonban nem tárható fel.
[11]	Nem sérti az elsőfokú bíróság eljárása a Pp. 3. § (3) bekezdését sem, mivel a 34. számú jegyzőkönyv tartalmazza azt, hogy a felperes tudomásul vette a bizonyításra vonatkozó kioktatást, annak terjedelmét is behatárolta a keresetlevélben felhozott jogszabálysértések körével. Kiosztotta a bizonyítási terhet, a felperes pedig kizárólag tanúbizonyításra tett indítványt, melynek a bíróság helyt adott. A bíróság feladata volt a fotófelvételek, valamint a tanúk vallomásának értékelése, a többi - a közigazgatási eljárásban rendelkezésre álló és a perben beszerzett - bizonyítékkal való összevetése és a bizonyítékoknak a maguk összességében való elbírálása. A kétségkívüli bizonyítékok zárt logikai egységet alkottak. 
[12]	A Kúria álláspontja az, miszerint helytállóan rögzítette azt az elsőfokú bíróság, hogy a csatolt fotófelvételekből és a tanúk nyilatkozatából egyértelműen - szakértői bizonyítás nélkül is - megállapítható, hogy a felperes 2010-ben pontosan milyen munkálatokat végzett, ezért további bizonyítás lefolytatása nem volt indokolt. E körben kiemeli a Kúria, hogy még a felperes által meghallgatni indítványozott tanúk is azt igazolták, hogy 2010-ben történt a sátortetős épület átalakítása, a melléképület tetőszerkezetének a teljes elbontása, a falazat visszabontása, majd megemelése és a két tető egybeépítése. Mindezen munkálatok pedig nem felújításnak, hanem átalakításnak minősülnek, mivel az a külső megjelenés, megváltoztatás érdekében végzett tevékenység volt. 
[13]	Az ingatlan csere útján történő tulajdoni hányadának megszerzésekor fennálló beépítési mód - szerzett jogként - a felperesnek a változatlan állapot fenntartására, illetve az OTÉK 1. sz. melléklet 36. pontja szerint a rendeltetésszerű és biztonságos használhatóság, üzembiztonság megtartása érdekében végzett felújítási tevékenységre ad lehetőséget. Ellenben az átalakításhoz a hatályos építésügyi szabályok betartásával építési engedély szükséges. Mivel a felépített épület szabályossá már nem tehető, az építésügyi hatóság szabályosan rendelte el annak bontását az Étv. 48/A. § (2) bekezdés b.) pontjára utasítással.
[14]	A Kúria a fentiekre tekintettel a Pp. 275. § (3) bekezdését alkalmazva a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta, mert az nem sérti a felülvizsgálati kérelemmel megjelölt jogszabályhelyeket. 

A döntés elvi tartalma

[15]	A bizonyítékok mérlegelésén alapuló ítélet felülvizsgálattal eredményesen akkor támadható, ha a tényállás iratellenessége, a bizonyítékok kirívóan okszerűtlen vagy a logika szabályaival ellentétes mérlegelése megállapítható. 
Záró rész
[16]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[17]	A pervesztes felperes teljes személyes költségmentes, ezért a feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket és a pártfogó ügyvéd díját az állam viseli a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 14. §-a alapján.
[18]	A pervesztes felperes a Pp. 78. § (1) bekezdése szerint köteles az alperes részére a jogtanácsosi képviseletben megjelenő felülvizsgálati eljárási költség megfizetésére.
[19]	Az ítélet elleni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.
Budapest, 2018. február 14.
Dr. Sperka Kálmán sk. a tanács elnöke, Dr. Gyurán Ildikó sk. előadó bíró,                       Dr. Sugár Tamás sk. bíró

A kiadmány hiteléül:

tisztviselő