A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság

í t é l e t e

Az ügy száma: Kfv.IV.37.789/2018/5.

A tanács tagjai: Dr. Balogh Zsolt a tanács elnöke, Dr. Horváth Tamás előadó bíró, 
		    Dr. Kiss Árpád Lajos bíró

A felperes: felperes neve 
	        
A felperes képviselője: Dr. Farkas Edit Ügyvédi Iroda 
			    	     Dr. Farkas Edit ügyvéd) 
			  
Az alperes: alperes neve
	    
Az alperes képviselője: Dr. Hunya István kamarai jogtanácsos

A per tárgya: közbeszerzési eljárás törvényessége 

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperes

A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Fővárosi Törvényszék 15.K.700.401/2018/5. számú ítélete 

Rendelkező rész

A Kúria 

- 	a Fővárosi Törvényszék 15.K.700.401/2018/5. számú ítéletét hatályában fenntartja;

- 	kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 50.000 (ötvenezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget;

- 	kötelezi a felperest, hogy külön felhívásra fizessen meg az államnak 70.000 (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak nincs helye.

Indokolás

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]	A perben nem szereplő Iparművészeti Múzeum, mint ajánlatkérő (a továbbiakban: Ajánlatkérő) „Vállalkozási, Szállítmányozási, Letéti megőrzési és Bérleti szerződés az Iparművészeti Múzeum (IMM) épületének rekonstrukciója idejére a műtárgyak elhelyezésének, illetve a múzeumi szervezet működésének biztosítása céljából" tárgyában a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 82. § (1) bekezdése szerinti meghívásos közbeszerzési eljárást indított a 2017. március 28-án feladott részvételi felhívásával. A részvételi felhívás 2017. március 30-án jelent meg az Európai Unió Hivatalos Lapjában (TED) 2017/S 63-118300 számon.

[2]	A Kúria a felülvizsgálati eljárás szempontjából releváns tényállási kérdéseket az alábbiak szerint állapítja meg.

[3]	A felhívás 11.1.6.) pontjában az ajánlatkérő a beszerzést nem osztotta részekre, amit a felhívás VI.3) pont 4. alpontjában azzal indokolt, hogy „a közbeszerzés tárgya egy olyan komplex szolgáltatás megrendelése, amelyet a hatékony és felelős gazdálkodás elve, ill. biztonsági és kárveszély-viselési, felelősségi szempontok alapján egy gazdasági szereplő tud a leggazdaságosabban, legbiztonságosabban teljesíteni." Felperes vitarendezési kérelme, és 2017. május 11-én előterjesztett jogorvoslati kérelmének 1. kérelmi eleme arra irányult, hogy az alperes állapítsa meg, hogy az ajánlatkérő megsértette a Kbt. 2. § (1) bekezdésének verseny tisztaságára vonatkozó fordulatát, valamint a Kbt. 2. § (2) bekezdésének esélyegyenlőségre vonatkozó fordulatát azzal, hogy a részvételi felhívás 11.1.6.) pontjában és VI.3) pontjának 4. alpontjában kizárta a részekre való ajánlattétel lehetőségét. Tekintettel arra, hogy a beszerzési tárgyakat mesterségesen egyesítette, ezáltal az ajánlatkérő megvalósította a joggal való visszaélést is [2. § (3) bekezdés]. Felperes előadta továbbá, hogy az ajánlatkérő indokolása a részekre történő ajánlattétel lehetőségének kizárására nem megalapozott, az ellátandó feladatokkal és azokhoz kapcsolódó polgári jogi jogkövetkezményekkel sincsen összhangban, és olyan szolgáltatásokat kíván egyben megrendelni, melyek egymástól teljesen függetlenek, teljesen másfajta ajánlattevői kompetenciákat, más alkalmassági követelményeket és feltételeket kívánnak meg. A beszerzési igény ilyen módon való megvalósítása pedig súlyosan sérti a Kbt. alapelveit az uniós joggyakorlat figyelembevételével is. Ajánlatkérőnek pedig a részekre történő ajánlattétel kizárására vonatkozó azon hivatkozása, hogy az ajánlatkérő a felelősség megosztását semmilyen formában nem kívánja lehetővé tenni, nem adja jogszerű indokát a beszerzési igény a részajánlattételi lehetőség kizárásával való megvalósításának.

[4]	Ajánlatkérő 2017/S 63-118300 számú meghívásos közbeszerzési eljárásban a felhívás 11.2.5.) pontjában és VI.3.7) pontjában, az előírt minőségi értékelési szempont keretében a szakmai tapasztalat szempontjából a minimum 100 db műtárgy csomagolására és költöztetésére vonatkozó korábbi projektek számát értékelte. A felperes szerint ezzel Ajánlatkérő megsértette a Kbt. 76 §. (6) bekezdés c) pontja alapján a Kbt. 2. § (1) és (2) bekezdéseit azzal, hogy a felhívás fenti pontjában az előírt minőségi értékelési szempontot nem megfelelően, és az alapelvi követelményekkel összhangban írta elő.

[5]	A részvételi felhívás VI.3. 13. pontja a szerződés teljesítése során biztosítandó ingatlannal kapcsolatban az Ajánlatkérő előírta, hogy „Budapest közigazgatási határain belül, tömegközlekedéssel (BKK és/vagy Hév és/vagy Volán és/vagy MAV menetrendszerű járatokkal), maximum 1000 méteren belül található megállón keresztül, reggeli (7:30-9.00) és esti csúcsidőben (16:30-18:00) legalább l5 perces járatsűrűséggel elérhető kell, hogy legyen. Felperes álláspontja szerint a közigazgatási határon belüli előírás jogsértő, tekintettel arra, hogy Ajánlatkérő ezzel megsértette a Kbt. 65. § (3) bekezdésében nevesített alapelvi követelményeket.

[6]	Az Alperes a 2017. június 28. napján kelt D.199/17/2017. számú határozatában a jogorvoslati kérelem egyes további kérelmi elemei tekintetében megállapította, hogy az Ajánlatkérő megsértette a Kbt. 65. § (3) bekezdését, és ezekre tekintettel az Ajánlatkérővel szemben 5.000.000 forint bírságot szabott ki és megsemmisítette az Ajánlatkérő 2017. március 28. napján feladott részvételi felhívását, valamint az azt követő összes döntést. Az Alperes határozatában a Felperes jogorvoslati kérelmének előbbiekben hivatkozott elemei vonatkozásában azonban jogsértést nem állapított meg.

A felperes keresete és az alperes védekezése

[7]	A fentiek szerinti - a felülvizsgálati kérelem szempontjából releváns - hivatkozásaira tekintettel a Felperes kereseti kérelmet nyújtott be az Alperes határozatának bírósági felülvizsgálata iránt. Keresetében kérte az Alperes határozatának megváltoztatását a Kbt. 172. § (3) bekezdése alapján és a jogsértés megállapítását, ennek hiányában a Kbt. 172. § (4) bekezdése alapján a határozat hatályon kívül helyezését és az alperes új eljárásra kötelezését.

[8]	Az Alperes ellenkérelmében a kereset elutasítását kérte.

Az elsőfokú ítélet

[9]	A Fővárosi Törvényszék mint elsőfokú bíróság 15.K.700.401/2018/5. számú, 2018. május 3-án kelt ítélete alapján a felperes keresete nem megalapozott, a felülvizsgálati eljárás szempontjából releváns tartalmát illetően az alábbiak szerint.

[10]	A törvényszék az I. kereseti kérelmi elem, a részajánlattétel biztosításának mellőzése tekintetében nem értékelte jogszabálysértőnek az alperes határozatát. Az alperes mind határozatában, mind jelen perben helytállóan mutatott rá a részekre bontási kötelezettség 2013. július 1. napjáig fennállt szabályai körében bekövetkezett változásra, amely jogszabályi változás folytán az akkor hatályos, a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvényben megszűnt a közbeszerzések kötelező részekre bontásának tételes előírása. A jelen perben alkalmazandó Kbt. ezt a szabályozási módot fenntartotta, azaz a Kbt. nem tartalmaz tételes törvényi előírást a részajánlat-tételi lehetőség biztosításának kötelező jellegére.

[11]	A törvényszék kiemelte, hogy az Ajánlatkérő részéről a vizsgálati és az indokolási kötelezettség akkor valósul meg, ha a részekre bontás lehetőségét a Kbt. 61. § (4) bekezdésében foglaltak szerint vizsgálja és a részekre bontás mellőzését a Kbt. 61. § (4) bekezdése szerinti jogszerű indokolással látja el. A Kbt. 61. § (4) bekezdése alapján annak van jelentősége, hogy a beszerzés tárgyának jellege és a szerződéshez kapcsolódó további körülmények lehetővé teszik-e a részajánlattételt. A Kbt. 61. § (4) bekezdése a Kbt. alapelvi rendelkezéseivel összhangban álló szabályozást tartalmaz. A Kbt. 61. §-ához fűződő indokolás szerint a kis- és középvállalkozások részvételének elősegítése érdekében tartja fenn a törvény az ajánlatkérő arra vonatkozó kötelezettségét, hogy ha a beszerzés tárgyának jellegére figyelemmel lehetséges, és egyéb szempontok szerint nem ésszerűtlen, akkor tegye lehetővé a részajánlattételt. Az ajánlatkérő vizsgálati és indokolási kötelezettsége a Kbt. alapelveivel összhangban álló szabályozás, ezáltal az ajánlatkérő vizsgálati és indokolási kötelezettségének törvényes teljesítése mellett alapelvi jogsértés nem áll fenn.

[12]	A felperes és az alperes álláspontja között a törvényszék szerint az Ajánlatkérő által hivatkozott indokok értékelése körében áll fenn lényeges különbség, a felperes szerint az Ajánlatkérő indokai nem szolgálnak helyes magyarázatul a részajánlat kizárásához, míg az alperes az Ajánlatkérő indokolási kötelezettsége teljesítését jogszerűnek fogadta el. 

[13]	A felperesnek a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (a továbbiakban: 2014/24/EU irányelv) kapcsán kifejtett érvelése az elsőfokú bíróság szerint nem támasztja alá, hogy jogsértő az Ajánlatkérő felhívása azáltal, hogy mellőzte a részekre bontást. 

[14]	A törvényszék szerint továbbá jelen esetben esélyegyenlőséget korlátozó megkülönböztetés nem állt fenn, az ajánlattevőkre azonos követelmények és azonos eljárásrend vonatkozott az ajánlattétel során. 

[15]	A törvényszék a kereseti kérelem II. eleme tekintetében rámutat arra, hogy az alperes a határozatában a Kbt. 76. § (6) bekezdése érvényesülését az értékelési részszempont meghatározása körében vizsgálta, amely vizsgálat a Kbt. 76. § (6) bekezdés c) pontjában foglalt rendelkezésre figyelemmel a Kbt. 2. § (1)-(5) bekezdésében foglalt alapelvek betartásának vizsgálatára is kiterjedt. Az alkalmassági követelményekhez kapcsolódó értékelési részszempontról van szó, amely minőségi értékelési szempont körében a projektek számának előtérbe helyezése a projektek volumenéhez képest nem eredményez jogszabálysértést, ezt az alperes a határozat 57. pontja kellően alátámasztotta. 

[16]	A törvényszék nem adott helyt a kereset IV. kérelmi eleme tárgyában tett felperesi hivatkozásoknak. Az Ajánlatkérő alkalmassági követelményként nem az Ajánlatkérő jelenlegi székhelyétől való távolságra figyelemmel, hanem a részletesen meghatározott megközelíthetőségi szempontok okán írta elő, hogy Budapest közigazgatási határain belül kell lenni a rekonstrukció időtartama alatt az új helyszínnek. Az alperes a határozat 67. pontjában rámutatott arra, hogy a helyszín szempontjából jelentőséggel bír, hogy az Ajánlatkérő a jelenlegi feladatait minél teljesebb körűen tudja ellátni a szerződés ideje alatt, és a kötelezően biztosítandó nyilvánosság számára történő hozzáférés kötelezettségét teljesíteni tudja. 

[17]	A törvényszék a fentiek szerint megállapította, hogy az alperes határozata az anyagi jogi jogszabályoknak megfelel és eljárásjogi szempontból sem valósítja meg a jogorvoslati eljárás lényeges és az ügy érdemére kiható szabályainak megsértését, ezért a keresetet elutasította.

A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[18]	Az ügyben a felperes felülvizsgálati kérelmet nyújtott be. Kérte a Kúriát, hogy az elsőfokú ítéletet helyezze hatályon kívül, és helyette a jogszabályoknak megfelelő új határozatot hozzon, amelyben az alperes Közbeszerzési Döntőbizottság határozatát a Kbt. 172. § (3) bekezdése alapján változtassa meg, helyt adva a jogsértés megállapítására vonatkozó kérelmeknek. Másodlagosan kérte, hogy a Kúria a Kbt. 172. § (4) bekezdése alapján helyezze az ítéletet hatályon kívül az alperes új eljárásra kötelezésével. Kérte, hogy az alperesi döntés megváltoztatásával állapítsa meg az ajánlatkérő általi alábbi jogsértéseket: a Kbt. 165. § (1) bekezdés c) pontja alapján - a kereset I. számú kérelme vonatkozásában - a Kbt. 2. § (1) bekezdése szerinti verseny tisztasági alapelv, a 2. § (2) bekezdés szerinti esélyegyenlőségi alapelv megsértésére tekintettel a részajánlattétel biztosításának jogsértő mellőzése, a beszerzés mesterséges és jogsértő egyben tartása miatti jogsértést; továbbá a kereset II. számú kérelme vonatkozásában a részvételi felhívás 11.2.5. pontja és VI.3.7. pontja tekintetében az előírt minőségi értékelési szempont nem megfelelő meghatározására figyelemmel a Kbt. 76. § (6) bekezdés c) pontja alapján a Kbt. 2. § (1) (verseny tisztasága) és (2) bekezdése (esélyegyenlőségi alapelv) megsértését; valamint a kereset IV. számú kérelme vonatkozásában a részvételi felhívás VI.3.13. pontja tekintetében az ingatlan „Budapest közigazgatási határain belül való elhelyezkedése" előírás miatt a Kbt. 65. § (3) bekezdése szerint a verseny tisztasága és esélyegyenlőség alapelveinek megsértését.

[19]	Az I. kereseti kérelmi elem szerint az Ajánlatkérő megsértette a Kbt. 2. § (1) bekezdésének verseny tisztaságára vonatkozó fordulatát, valamint a Kbt. 2. § (2) bekezdésének esélyegyenlőségre vonatkozó fordulatát azzal, hogy a részvételi felhívás II.1.6) pontjában és VI.3) pontjának 4. alpontjában kizárta a részekre való ajánlattétel lehetőségét. Tekintettel arra, hogy a beszerzési tárgyakat mesterségesen egyesítette, ezáltal az ajánlatkérő megvalósította a joggal való visszaélést is.

[20]	Hivatkozott a Közbeszerzések Tanácsa a becsült érték számítása, a részekre bontás tilalma és a beszerzési igények mesterséges egyesítése tárgyában született útmutatójának (KÉ 2017. évi 95. szám; 2017. június 9.) utolsó pontjában a beszerzési igények mesterséges egyesítésének tilalmát hangsúlyozza az ilyen eljárás kiemelkedő versenykorlátozó jellegére tekintettel.

[21]	A felperes utalt arra, hogy a 2014/24/EU irányelv preambuluma (78) rögzíti, hogy a közbeszerzésnek igazodnia kell a kkv-k igényeihez. E célból, illetve a verseny fokozása érdekében az ajánlatkérő szerveket ösztönözni kell mindenekelőtt a közbeszerzések részekre bontására.

[22]	A felülvizsgálati kérelem kifogásolja továbbá, hogy a közbeszerzés tárgya egységben kezelése olyan tevékenységeket is magába olvaszt, amelyek nem közbeszerzés-kötelesek (ingatlan bérleti jogának beszerzése).

[23]	A felperes szerint az ajánlatkérő azzal, hogy a beszerzési igényét mesterséges egységként kezelte, és a részajánlat tétel lehetőségét sem biztosította, ezzel korlátozta, illetve lehetetlenné tette a beszerzési igény jól elkülönülő részei vonatkozásában az ezzel üzletszerűen foglalkozó - muzeális tárgyak költöztetésére, őrzésére specializálódott - ajánlattevők részvételét, így megsértette a Kbt. kógens, verseny tisztaságára, és esélyegyenlőség biztosítására vonatkozó alapelveit, joggal való visszaélést is megvalósítva. A hivatkozott alapelvi jogsértések megállapítását pedig jogsértő módon mind az alperes, mind pedig az eljárt Fővárosi Törvényszék elmulasztotta.

[24]	A II. kereseti kérelmi elem szerint az Ajánlatkérő megsértette a Kbt. 2. § (1) bekezdésének verseny tisztaságára vonatkozó fordulatát, valamint a Kbt. 2. § (2) bekezdésének esélyegyenlőségre vonatkozó fordulatát azzal, hogy a részvételi felhívás II.2.5) pontjában és VI.3) pontjának 7. alpontjában előírt minőségi értékelési szempontban a szakemberek tapasztalatát a projektek száma alapján értékeli, függetlenül a projektben végzett feladat nagyságától. Az ajánlatkérő által meghatározott, minimum 100 db műtárgy csomagolására és költöztetésére vonatkozó korábbi projektek számának értékelése nem felel meg ezen követelménynek, hiszen nincs megalapozott indok arra, hogy miért tekinthető magasabb felkészültségű szakembernek, és ezáltal miért értékelhető nagyobb pontszámmal az az ajánlat, amelynek szakembere több kisebb projektben végzett műtárgy csomagolási és költöztetési projektben vett részt, annál a szakembernél, aki kevesebb számú, de nagyobb projektekben szerzett - adott esetben - sokkal nagyobb tapasztalatot.

[25]	Álláspontja szerint a szakmai tapasztalatot a becsomagolt műtárgyak száma határozza meg, s nem az, hogy hány projektben vett részt a szakember. Az Európai Bíróság több ítéletében is meghatározta az összességében legelőnyösebb ajánlat részszempontjaival szemben támasztott legfontosabb követelményeket, így a C-31/87. számú Beentjes ügyben, a C-513/99. számú Concordia Bus ügyben és a C-532/06. számú Lianakis és társai ügyében. Az ítéletekben megfogalmazott elvárás szerint az értékelési részszempontnak szorosan a közbeszerzés tárgyához, illetve a szerződés lényeges feltételeihez kell kapcsolódnia, nem lehet diszkriminatív, illetve úgy kell meghatározni, hogy elbírálásuk során ténylegesen a gazdaságilag legelőnyösebb ajánlat kiválasztásához vezessen.

[26]	A IV. kereseti kérelmi elem szerint az Ajánlatkérő megsértette a Kbt. 2. § (1) bekezdésének verseny tisztaságára vonatkozó fordulatát, valamint a Kbt. 2. § (2) bekezdésének esélyegyenlőségre vonatkozó fordulatát azzal, hogy a részvételi felhívás VI.3) pontjának 13. alpontjában a teljesítés helyszíneként Budapest közigazgatási határain belüli területet írt elő. Súlyosan versenykorlátozó az, hogy az ajánlatkérő nem fogad el olyan helységekben lévő ingatlanokat, amelyek az említett VOLÁN, HÉV vagy MÁV járatokkal könnyen megközelíthetőek és minden egyéb feltételnek is megfelelnek. Ajánlattevők földrajzi alapon történő diszkriminálása súlyosan sérti az esélyegyenlőség elvét. 

[27]	A felperes hangsúlyozta, hogy az ingatlan részletesen előírt megközelíthetőségi feltételeinek teljesülése nem függ a közigazgatási határon belüli elhelyezkedéstől, és a közigazgatási határon beüli elhelyezkedésre ésszerű többletkövetelményt az Ajánlatkérő nem fogalmazott meg.

[28]	Összességében a felperes álláspontja szerint a Fővárosi Törvényszék jogsértően mellőzte a Kbt. 65. § (3) bekezdésében nevesített verseny tisztaságára és az esélyegyenlőség biztosítására vonatkozó alapelvi követelmények figyelembevételét, továbbá jogsértően mulasztotta el a Közbeszerzési Döntőbizottság határozatának megváltoztatását a jogsértés megállapítása mellett.

[29]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmet nyújtott be, és kéri törvényszék ítéletének hatályában való fenntartását. 

[30]	A részajánlat kizárásának tárgyában kiemelte, hogy a Kbt. 2013. július 1. napi módosítása megszüntette a közbeszerzések kötelező részekre bontásának kötelezettségét. Ennek megfelelően az alapelvi jogsértés vizsgálatával összefüggésben fontos hangsúlyozni, hogy a jogintézmény tekintetében az ajánlatkérőnek nem volt részekre bontási kötelezettsége, s a fennálló alperesi gyakorlat is egyértelmű e kérdésben. A felperes által hivatkozott beszerzési tárgyak különbözősége, valamint az, hogy az ingatlanbérlet egyébként kivételi körbe tartozik, a törvényszék által megerősített alperesi álláspont szerint nem adja indokát alapelvi jogsértés fennálltának.

[31]	A felperesi vélemény szerint a becsomagolt műtárgyak darabszáma nagyobb tapasztalatot ad, mint a projekt száma. E körben az alperes fenntartja az alperesi határozatában, valamint az ítéleti indokolásban foglaltakat.

[32]	A felhívás ingatlan elhelyezkedésére vonatkozó előírása jogszerűsége tekintetében a törvényszék részletesen kifejtette, hogy miért fogadható el ezen előírás, és hogy milyen különbséget lát egy szervműhely helye, valamint egy országos több évtizede a fővárosban működő múzeum elhelyezkedése között. A felperes továbbra is a területi megkötések kizártságát hangsúlyozza, ugyanakkor azt nem veszi figyelembe, hogy a közbeszerzések nagy része területileg kötött, hisz pl. egy vagyonvédelmi szolgáltatás ellátására, illetve egy takarítási szolgáltatás ellátására minden esetben fix helyen lévő ingatlanban kerül sor, melyet teljesítési helyként előír az ajánlatkérő. 

A Kúria döntése és jogi indokai

[33]	A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott, ezért a Kúria a törvényszék ítéletét hatályában fenntartja. 

[34]	A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: régi Pp.) 275. §-a szerint a felülvizsgálati eljárásban a Kúria a jogerős határozatot a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem szerint, az azokban megjelölt jogszabályok alapján vizsgálhatja felül (KGD 2011.62.). E keretek között jogszabálysértés esetén van lehetősége az eljárást lefolytató bíróság döntésének hatályon kívül helyezésére vagy annak megváltoztatására.

[35]	Jelen ügyben a felülvizsgálati kérelem alapján a Kúriának abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy a Kbt. alapelvi rendelkezései alkalmazhatók-e az ajánlati felhívásban szereplő konkrét kikötések jogszerűségének megítélésében.

[36]	A Kbt. 2. §-ának (1) bekezdése előírja, hogy a közbeszerzési eljárásban az ajánlatkérő köteles biztosítani, a gazdasági szereplő pedig tiszteletben tartani a verseny tisztaságát, átláthatóságát és nyilvánosságát. A (2) bekezdés szerint az ajánlatkérőnek esélyegyenlőséget és egyenlő bánásmódot kell biztosítania a gazdasági szereplők számára. A (3) bekezdés úgy rendelkezik, hogy az ajánlatkérő és a gazdasági szereplők a közbeszerzési eljárásban a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően kötelesek eljárni. A joggal való visszaélés tilos. A (4) bekezdés előírja, hogy az ajánlatkérőnek a közpénzek hatékony felhasználásakor a hatékony és felelős gazdálkodás elvét szem előtt tartva kell eljárnia. 

[37]	A Kbt. 50. §-ának (4) bekezdése szerint az eljárást megindító felhívásnak és a többi közbeszerzési dokumentumnak minden esetben biztosítania kell, hogy annak alapján a gazdasági szereplők egyenlő eséllyel megfelelő ajánlatot tehessenek, illetve részvételi jelentkezést nyújthassanak be. 

[38]	A Kbt. 61. § (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az ajánlatkérő köteles megvizsgálni, hogy a beszerzés tárgyának jellege és a szerződéshez kapcsolódó további körülmények lehetővé teszik-e a közbeszerzés egy részére történő ajánlattételt. Ha az ajánlatkérő nem biztosítja a részekre történő ajánlattételt, az eljárást megindító felhívásban köteles megadni ennek indokát. 

[39]	A Kbt. 65. § (3) bekezdése alapján az ajánlatkérőnek az alkalmassági követelmények meghatározását az esélyegyenlőségre, az egyenlő elbánásra és a verseny tisztaságára vonatkozó alapelvek figyelembevétele mellett a közbeszerzés tárgyára kell korlátoznia, és azokat - a közbeszerzés becsült értékére is tekintettel - legfeljebb a szerződés teljesítéséhez ténylegesen szükséges feltételek mértékéig lehet előírni. 

[40]	A Kbt. 76. § (6) bekezdés c) pontja szerint az értékelési szempontoknak biztosítaniuk kell a 2. § (1)-(5) bekezdésében foglalt alapelvek betartását.

[41]	A felperes I. kereseti kérelmi elemet illetően helytállóan hivatkozott a részajánlat-tételi lehetőség biztosíthatóságának vizsgálatára, mint az Ajánlatkérő által kötelezően követendő eljárásra, a vizsgálat kötelező volta azonban nem eredményezi a részajánlat-tételi lehetőség biztosításának kötelező jellegét, ezt a Kbt. egyértelműen kifejezésre juttatja. A tételes jog szerint tehát nincs részekre bontási kötelezettség, azonban fennáll a részajánlat-tételi lehetőség biztosíthatósága vizsgálatának kötelező jellege, továbbá - a Kbt. új elemeként - arra vonatkozóan az Ajánlatkérőt terhelő indokolási kötelezettség, hogy miért nem biztosítja a részekre történő ajánlattételt.

[42]	A Kbt. 61. §-ához fűzött indokolás szerint a vizsgálati kötelezettség teljesítése során az ajánlatkérő először azt köteles megvizsgálni, hogy a beszerzés tárgyának jellege lehetővé teszi-e a részajánlat-tételi lehetőség biztosítását. Amennyiben a beszerzés tárgyára tekintettel ez objektíve lehetséges, akkor azt vizsgálja az ajánlatkérő, hogy gazdasági, műszaki és minőségi szempontok miatt nem ésszerűtlen-e az egyes részekre adott esetben különböző gazdasági szereplőkkel több szerződést kötni. Az ésszerűség mindig az adott beszerzés egyedi körülményei szerint ítélendő meg. A per tárgyát képező esetben az Ajánlatkérő ezt a kötelező vizsgálatot lefolytatta, az alperesi határozat 44-55. pontjában foglaltakból megállapíthatóan az alperes az Ajánlatkérő eljárását (a vizsgálati és indokolási kötelezettség teljesítését) a 2014/24/EU irányelv rendelkezéseire, a Kbt. 2. §-ának a jogorvoslati kérelemben hivatkozott alapelvi rendelkezéseire, a Kbt. 61. § (4) bekezdésére, továbbá a közbeszerzés egyedi körülményeire figyelemmel a muzeális intézményekről, a nyilvános könyvtári ellátásról és a közművelődésről szóló 1997. évi CXL. törvény releváns rendelkezései alapján megvizsgálta, így mind az egyedi körülményekre, mind az alapelvi rendelkezésekre figyelemmel folytatott eljárás során állapította meg, hogy az Ajánlatkérő az indokolási kötelezettségét teljesítette.

[43]	A felperes által e körben előadott okfejtés - miszerint a biztonsági és kárveszély-viselési, felelősségi szempontok, valamint az a körülmény, hogy a közbeszerzés tárgya szerinti szolgáltatások pótolhatatlan nemzeti vagyont érintenek, továbbá a komplex szolgáltatás beszerzésének ténye, valamint az, hogy az egyes elkülönült szolgáltatások önmagukban nem alkalmasak a beszerzési igény kielégítésére, a feladatok egymásra épülése, a beszerzés becsült értékének meghatározása, továbbá, hogy az egyes beszerzési igények egy célt szolgálnak-e, nem teszik indokolttá a részajánlat mellőzését - nem igazolja az alperesi határozat jogszabálysértő voltát. A felülvizsgálati kérelem hivatkozott a Közbeszerzések Tanácsa a becsült érték számítása, a részekre bontás tilalma és a beszerzési igények mesterséges egyesítése tárgyában született útmutatójának (KÉ 2017. évi 95. szám; 2017. június 9.) utolsó pontjára, amely a beszerzési igények mesterséges egyesítésének tilalmát hangsúlyozza az ilyen eljárás kiemelkedő versenykorlátozó jellegére tekintettel. A Kúria megjegyzi, hogy az útmutató nem jogszabály, továbbá jelen esetben a mesterséges minősítés a kérdés, ami a felülvizsgálat szerint továbbra sem igazolható kétséget kizáróan. Az ugyancsak hivatkozott fővárosi ítélőtáblai döntés az akkori ügytől függetlenül pedig nem kötelező mindenkire. 

[44]	A 2014/24/EU Irányelv preambulumának (78) bekezdése tekintetében az alperes a határozat 46. pontjában helyesen mutatott rá arra, hogy a kis- és középvállalkozások igényeihez igazodó közbeszerzésre vonatkozó irányelvi előírás mellett is az ajánlatkérő szerv mérlegeli a közbeszerzés részekre bontásának célszerűségét és meg kell hagyni az ajánlatkérő számára azt a lehetőséget, hogy az általa relevánsnak ítélt bármely indok alapján szabadon hozza meg a döntését. A felülvizsgálat kérelem hivatkozását az irányelv 18. cikkére pedig rontja, hogy a II. kereseti kérelmi elem tekintetében éppen a kisebb vállalkozások helyzetbe hozását lehetővé tevő követelményt (kisebb projektekben részvétel referenciaként elfogadása) támadja.

[45]	A Kúria szerint a felülvizsgálati kérelem alapján továbbra sem igazolt, hogy az ajánlatkérőnek miért is lett volna mindenképpen részekre bontási kötelezettsége jelen esetben. A tiltott egybevonás körülményeiből ennek kötelező ellentéte közvetlenül nem vezethető le. A törvényszék ítélete nem tekinthető logikátlannak e vonatkozásban sem. 

[46]	A Kúria itt jegyzi meg, hogy a felperes kérelme jelentős részben az alperesi határozattal szemben érvel, holott a felülvizsgálat tárgya már a jogerős ítélet. A bírói érvekre való válaszai ezért jelentős részben közvetettek, ami részéről a cáfolat esélyét gyengítette. 

[47]	A Kúria osztja a törvényszék álláspontját, miszerint az esélyegyenlőség elve nem érinti azt a tényt, hogy a gazdasági szereplők a szervezet gazdasági erőforrásait tekintve általánosságban különböző esélyekkel indulnak a piaci versenyben, az erőforrás-eltérésből adódó különbözőség önmagában még nem kérdőjelezi meg az ajánlattételi esélyek és feltételek egyenlőségét.

[48]	A bíróság a II. kereseti kérelmi elemet illetően úgy ítélte meg, hogy a felperes azon hivatkozása, hogy a Kbt. alapelveivel összhangban egy olyan értékelési szempont se kerülhessen előírásra, amely indokolatlanul szűkítő jellegű és nem biztosítja az alapelvi célok megvalósulását, a tárgyi értékelési szempontra nem vonatkoztatható, mivel az Ajánlatkérő által előírt értékelési szempont éppen a versenyt kibővítő hatással bír. 

[49]	Azáltal ugyanis, hogy nem a nagyobb volumenű projektekben való részvételt írja elő, hanem a kisebb projektekben való részvételt is értékeli, a kisebb vállalkozások számára is lehetőséget biztosít az adott közbeszerzési eljárásban való részvételre, nem tartalmaz indokolatlan szűkítést.

[50]	A Kúria szerint ezért nem igazolható az a felperesi okfejtés, hogy ha az Ajánlatkérő nem a szakmai tapasztalatot leginkább kifejező szempontot értékelte, hanem az azt kevéssé kifejezőt, és ezzel megsértette a Kbt. 76. § (2) bekezdés b) pontja figyelembevételével a Kbt. 76. § (6) bekezdésének c) pontját, és az alapelvi követelményeket.

[51]	A IV. kereseti kérelmi elemet illetően a múzeumi szervezet működésének biztosítására is figyelemmel a szerződés teljesítéséhez szükséges mértékű az a követelmény, amely a helyszín Budapest közigazgatási határán belüli elhelyezkedését tartalmazza, így a Kbt. 65. § (3) bekezdésének ajánlatkérői megsértése, egyúttal a Kbt. 65. § (3) bekezdésében nevesített alapelvi követelmények sérelme nem áll fenn. Az, hogy a követelmény alkalmassági követelményként került meghatározásra, nem hat ki arra, hogy ez egyben teljesítési hely is, figyelemmel a beszerzés jellegére, egyedi sajátosságaira. A megközelíthetőségi szempontok irányadó voltából nem következik a Budapest közigazgatási határain belüli követelmény megalapozatlansága, így a Kbt. 65. § (3) bekezdésének, valamint 2. § (2) és (3) bekezdésének sérelme, ezáltal a Kbt. 165. § (3) bekezdése szerinti jogkövetkezmény alkalmazásának hiányára alapított felperesi hivatkozás sem támasztja alá az alperes jogsértő mulasztását.

[52]	Mindezek alapján a Kúria a törvényszék ítéletét a régi Pp. 275. § (3) bekezdése alapján, a fenti indokolás szerint, hatályában fenntartja. 

A döntés elvi tartalma

[53]	A közbeszerzési eljárásban a Kbt. 2013. július 1. napi módosítása megszüntette a közbeszerzések részekre bontásának kötelezettségét. Alkalmassági követelményként a korábban megvalósított projektek számának előtérbe helyezése a projektek volumenéhez képest önmagában nem eredményez jogszabálysértést. Alkalmassági követelményként továbbá az ajánlatkérő székhelyétől való távolság, illetve a megközelíthetőség nem feltétlenül felcserélhető szempontok, aminek megítélése az ajánlati felhívás tartalma egészének függvénye.

Záró rész

[54]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a régi Pp. 274. § (2) bekezdése alapján a felperes kérelmére tárgyalás tartásával bírálta el.

[55]	Az alperes pernyertességére tekintettel, figyelemmel a régi Pp. 270. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó 78. §-ára, a Kúria a felperest kötelezte az alperes perköltségeinek megfizetésére. 

[56]	Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § (1) bekezdése szerinti mértékű, a 39. § (3) bekezdés d) pontja alapján számított és a 62. § (1) bekezdés h) pontja értelmében feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket a régi Pp. 270. § (1) bekezdése szerint alkalmazandó 75. § (1) bekezdése és a költségmentesség alkalmazásáról a bírósági eljárásban szóló 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése alapján a pervesztesnek minősülő felperes viseli.

[57]	Az ítélet elleni további felülvizsgálat lehetőségét a régi Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.

Budapest, 2019. október 8.

Dr. Balogh Zsolt s.k. a tanács elnöke, Dr. Horváth Tamás s.k. előadó bíró, Dr. Kiss Árpád Lajos s.k. bíró