A KÚRIA
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.VI.37.668/2018/5.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Vitál-Eigner Beáta előadó bíró,     Dr. Sugár Tamás bíró

A felperes: felperes neve

A felperes képviselője: ... Ügyvédi Iroda 

Az alperes: alperes neve
		
Az alperes képviselője: ... kamarai jogtanácsos

Az alperesi beavatkozó: Alperesi beavatkozó

Az alperesi beavatkozó képviselője: Dr. ... ügyvéd

A per tárgya: építési ügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: a felperes

A felülvizsgálati kérelem száma: 88.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2018. február 21-én kelt 5.K.27.286/2015/84. számú ítélete

Rendelkező rész

A Kúria a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság kijavított 5.K.27.286/2015/84. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 30.000.- (harmincezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 70.000.- (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.

I n d o k o l á s

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]	Az elsőfokú építésügyi hatóság a beavatkozó kérelmére - a kérelemhez mellékelt építészeti- műszaki tervdokumentációra és a Pécs Megyei Jogú Város polgármestere településképi véleményére, valamint Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzati Tervtanácsa (a továbbiakban: Tervtanács) véleményére is figyelemmel - építési engedélyt adott a Pécs, ... szám alatti ingatlanra tervezett 2 db lakóépület (I. sz. épület: 6 db lakás és 1 db iroda, II. sz. épület: 10 db lakás és 14 állásos térszín alatti gépkocsitároló), és támfal építésére. Indokolásában megállapította, hogy az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI.8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Elj.r.) 18. § (1) bekezdése szerint lefolytatott vizsgálat alapján a tárgyi építési tevékenység végzésére vonatkozó építési engedély megadásának nincs akadálya. Az építészeti- műszaki tervdokumentáció szerinti építmények építése, illetve telepítése a helyi adottságoknak, a helyi településrendezési tervnek és előírásainak, az általános érvényű, kötelező előírásoknak, a hatályos országos településrendezési és építési követelményeknek megfelel.
[2]	A felperes fellebbezése folytán eljárt alperes a 2015. szeptember 22. napján kelt TOD/25/212-8/2015. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta.
[3]	Indokolásában - egyebek mellett - rögzítette, hogy a szomszédos épület alapozási síkjának feltárása megtörtént. A helyszínrajzon feltüntetésre került a tervezéssel érintett telekkel közvetlenül szomszédos telkeken lévő valamennyi épület méretarányos körvonalrajza, tetőidomai, továbbá a tervezéssel érintett telek felőli oldalkertben lévő föld alatti és feletti építmények körvonalrajzának ábrázolása, rendeltetésének megjelölése.
[4]	A II. sz. épület két része közötti dőlt felületrész számítása során a 400 mm átmérőjű szellőző kürtő keresztmetszeti felületével valóban nem csökkentették a teljes zöldfelületet, azonban ez a pontatlanság sem eredményezi a zöldfelületi fedettség - Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata közgyűlésének Pécs Építési Szabályzatának és Szabályozási Tervének megállapításáról szóló, többször módosított 46/2009. (XII.21.) rendelet (a továbbiakban: PÉSZ) 23. számú mellékletében meghatározott - jogszabályi minimum alá csökkenését. E szerint a II. sz. épület keleti oldalán lévő két parkolóhely fele a zöld területbe beszámítható.
[5]	A közlekedőt és a raktárhelyiséget nem kell a parkolómérleg számítása során fő helyiségnek tekinteni, így a tervezett 18 db parkolóhely az előírások szerint elegendő és megfelelő.
[6]	A magasságszámítást a tervező az É25 és É26 j. tervlapokon elvégezte, illetve bemutatta. A felperes telke a tervezett II. sz. épület két szárnya által, déli irányból valóban némileg árnyékolásra került, azonban az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: OTÉK) benapozást szabályozó 86. §-ában nincs rendelkezés a telek minimális benapozására vonatkozóan.
[7]	Utalt arra, hogy a szintterületi sűrűségi mutatószám fogalma a hatályos OTÉK 2. számú melléklete szerint megváltozott, a korábbi megengedett legnagyobb szintterület sűrűség helyett a megengedett legnagyobb beépítési sűrűségről rendelkezik, amely fogalom meghatározását az OTÉK 1. számú melléklet 13. pontja tartalmazza.
[8]	Hangsúlyozta, hogy a Tervtanács az első- és másodfokú eljárásban is elbírálta a tárgyi építési munka terveit, mindkétszer engedélyezésre bocsátását ajánlotta.
[9]	Az alperes a helyszíni szemlén meggyőződött arról, hogy a tárgyi építkezést nem kezdték meg, a kitermelt munkagödör a szomszédos ingatlan kerítésével kapcsolatban létesült, az egy másik eljárás tárgya.
[10]	Rögzítette, hogy a tervezett épületek a PÉSZ 39. § (4) bekezdés m) pont 7. alpontjának megfelelően magastető fedésűek, hiszen máskülönben nem lehetne tetőtéri lakásokat kialakítani. Az I. sz. épület utcafronti részén kialakítandó tetőterasz ugyan karakteres építészeti elem, de ettől még az épület magastetős kialakítású marad. A zöldterület aránya a zöldtető elhagyása esetén is megfelelő maradna. Megjegyezte, hogy a zöldtető kialakítása a felperes érdekeit még közvetett módon sem érinti, mivel az ingatlan beépíthetőségét egyéb előírások szabályozzák.

A kereseti kérelem

[11]	A felperes eljárási- és anyagi jogi jogszabálysértésekre hivatkozással kérte a jogerős határozat bírósági felülvizsgálata.
[12]	Állította, hogy az alperes nem tett eleget a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 50. § (1) bekezdése szerinti tényállás-tisztázási kötelezettségének. Vitatta a tervlapokon ábrázolt tervezett állapotot igazoló számítások és ábrázolási módok jogszabályi és szakmai megfelelőségét. Sérelmesnek tartotta a Tervtanács véleményét. Érvelése szerint az építési engedély nem felel meg a PÉSZ és az Elj.r. előírásainak, különösen a kiásott gödrök, a magastető, a zöldtető, a zöldfelületi fedettség, az építmény magasság és a parkolók száma tekintetében.
[13]	Az elsőfokú bíróság a felperes kérelmére igazságügyi szakértőt rendelt ki a perben, aki a szakvéleményében, majd az azt kiegészítő véleményeiben kifejtette, hogy a felperes által felhozott jogszabálysértésre hivatkozások nem helytállóak. A szakértő összességében megállapította, hogy az engedélyezési tervdokumentáció szerinti csapadékvíz-elvezetés az építési engedélyezési tervek tartalmi követelményeinek teljes mértékben megfelelnek, kielégíti a szomszédos építmény rendeltetésszerű és biztonságos használhatóságára vonatkozó, az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) előírásait, az OTÉK 1. §-ában, 47. § (8) bekezdésében foglaltakat és a szakszerűségi követelményeket.
[14]	A szakértő a tervdokumentáció vizsgálata során megállapította, hogy az azokon szereplő homlokzat-magassági és építmény-magassági értékek valóban hibásak voltak, de nem abban az értelemben, ahogyan azt a felperes állította, az épület abszolút magassági értékének változására ugyanis nincs hatással az eltérés. A homlokzatmagasság csekély növekménye a felperesi épület rendeltetésszerű és biztonságos használatára vonatkozó, az Étv.-ben megfogalmazott követelményeket egyáltalán nem érinti és a homlokzatmagasság növekménye sincs a felperesi ingatlan állapotára, állékonyságára hatással.
Az elsőfokú ítélet
[15]	A közigazgatási és munkaügyi bíróság jogerős ítéletével a keresetet elutasította. 
[16]	Indokolása szerint a felperes kereshetőségi joga közvetlen érintettség hiányában nem terjed ki az általa igazolni kívánt építési engedély hiányosságaira.
[17]	A zöldtetős kialakítás a felperes kereshetőségi jogát nem érinti, az intimitás feltételezett elvesztése az Étv. 37. § (2) bekezdése alapján nem része a hatósági eljárásnak. A kifogásolt 36 négyzetméteres zöldtető utcafronton helyezkedik el, amely nem akadályozza a szomszédos ingatlanok és építmények önálló rendeltetési egységek rendeltetésszerű és biztonságos használatóságát. Mindazonáltal a tűzvédelmi hatóság szakhatóságként hozzájárult a zöldtetős kialakításhoz. 
[18]	Megítélése szerint a Tervtanács eleget tett az Elj.r. 15. § (2) bekezdése szerinti szakmai véleményezés követelményeinek.
[19]	Az építmény magassága abban az esetben érinthetné a felperes ingatlanát közvetlenül, amennyiben az OTÉK 86. §-ának benapozásra vonatkozó szabályai sérülnének. Erre nézve azonban a felperes konkrét jogszabálysértést sem jelölt meg. 
[20]	A több épületből álló használatból következő szükségtelenül zavaró zajhatások, a kisebb területű zöldfelület és az intimitásvesztés a felperes szomszédjogi sérelmei közé tartozik, ezekre nézve a perben kereshetőségi joga nincs, e körben a felperes polgári peres eljárást kezdeményezhet.
[21]	Kifejtette, hogy amennyiben az új épület és a felperes épületének tűzfala között keletkezett légakna következtében a felperes pincéje és fala is ázna, akkor ebben a körben a felperes közvetlen érdeksérelme megállapítható, amely megalapozza a kereshetőségi jogát. A rendelkezésre álló iratok szerint azonban a helyszínrajz helyesen ábrázolja a felperesi résztulajdonban lévő lakóépületet. A tervdokumentáció egyébként a jogszabályi követelménynek megfelelően a saját területen, csatornába tervezi elvezetni a csapadékvizet.
[22]	Az elsőfokú bíróság kiemelte, hogy a felperes keresetében a csapadékvíz-elvezetéssel kapcsolatos jogszabálysértésre nem hivatkozott, az első tárgyaláson tett keresetkiegészítése a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 335/A. §-ára és 330. § (2) bekezdésére figyelemmel tiltott keresetkiegészítésnek minősül.
[23]	Rámutatott továbbá arra, hogy a PÉSZ 39. § (4) bekezdés m) pontjának 6. alpontja szerint az építési hatóságnak lehetősége van eltérnie az épületmagasságtól, ha azt indokoltnak látja. Amennyiben ez az eltérés már az engedélyezés során is felismerhető lett volna, legfeljebb a határozat indokolási kötelezettségének részbeni elmaradását eredményezte volna, ami viszont nem vezetne a határozat hatályon kívül helyezéséhez.
[24]	Megítélése szerint a szakértői vélemény is alátámasztja azt, hogy az alperes részéről nem áll fenn olyan jogszabálysértés, amely a határozat hatályon kívül helyezését eredményezné. A csapadékvíz-elvezetés vonatkozásában a szakértői véleményben foglaltakat a bíróság a tiltott keresetkiegészítés miatt nem vette figyelembe, az egyéb kereseti kérelmek vonatkozásában pedig közvetlen érdekeltség hiányában a felperes kereshetőségi joga nem áll fenn.

	A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[25]	A jogerős ítélet hatályon kívül helyezése iránt a felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet, amelyben elsődlegesen a keresetének való helyt adó ítélet meghozatalát, másodlagosan az elsőfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítását kérte.
[26]	Állította, hogy a jogerős ítélet sérti az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdését, a Pp. 339/A. §-át és 339/B. §-át. Az elsőfokú bíróság a tényeket nem teljes körűen és iratellenesen állapította meg, a kereshetőségi jogát korlátozva jelentősen leszűkítette az általa felülvizsgáltatni kért pontokat. Ezen kívül az igazságügyi szakértő első körben tévesen és hiányosan, másodszor pedig hiányos végezte el a kijelölt feladatát.
[27]	A tényállás kiegészítéseként hivatkozott arra, hogy mérnöki számításokkal és ábrákkal is igazolta a jogsértéseket, figyelemmel arra is, hogy nincs olyan mérnöki program, ami teljesen automatán, önállóan számolna homlokzatmagasságot és építménymagasságot.
[28]	Sérelmezte, hogy az elsőfokú bíróság nem vizsgálta, miszerint a beavatkozó a telken több nagy méretű gödröt ásott. Érvelése szerint a zöldfelületi hiány sérti a PÉSZ 39. § (4) bekezdés m) pontjának 5. alpontját, továbbá a PÉSZ 36. § 5. pontjába ütközik, mert nem lehetséges a lombkorona fedettségre tekintettel a II. sz. épület keleti oldalán tervezett kettő parkolót zöldfelületként figyelembe venni. A parkolóhely alul méretezése az OTÉK 42. § sérelmét okozza. A PÉSZ 39. § (4) bekezdés m) pontjának 7. alpontjának megsértését jelenti az övezetre előírt, a szomszédos épülethez igazodó magastető helyett a lapostető engedélyezése. Jogsértő a PÉSZ-ben kijelölt méretű és elhelyezkedésű építési helytől eltérő építési hely alkalmazása, amely jogsértést a bíróság nem is vizsgált. A terv az építménymagasság tekintetében a PÉSZ 39. § (4) bekezdés m) pontjába, az Étv. 36. § (1) bekezdésébe és az Elj.r. 18. § (1) bekezdés g) pontjába ütközik.
[29]	A kereshetőségi jogának leszűkítése folytán a bíróság nem tett eleget teljes körűen a szakértő kirendelésére vonatkozó indítványának. A csapadékvíz-elvezetéséről szóló szakvélemény ellentmondásos és aggályos, míg a magassági kérdésre adott szakvélemény kéretlen és megalapozatlan, ugyanakkor hiányos is egyben.
[30]	Előadta még, hogy bár az eredeti kereseti kérelmében a csapadékvíz-elvezetésének hiányosságára nem hivatkozott, azonban az Alaptörvény 28. cikke alapján ezt a bíróságnak vizsgálnia kellett volna.
[31]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását indítványozta.
[32]	A beavatkozó a felülvizsgálati eljárásban nyilatkozatot nem tett.

A Kúria döntése és jogi indokai

[33]	A felülvizsgálati kérelem nem alapos.
[34]	A Pp. 275. § (1) és (2) bekezdéseire figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[35]	Az elsőfokú bíróság ítélete tényállás helyett pertörténetet tartalmaz, következetlen és ellentmondásos a kereshetőségi jog hiánya, a tiltott keresetváltoztatás és az alperesi határozat érdemi vizsgálódása körében. Egyfelől rögzíti, hogy a zöldtetős kialakítás a felperes kereshetőségi jogát nem érinti, ugyanakkor mégis vizsgálta érdemben annak jogszerűségét, e körben egyebek mellett a tűzvédelmi szakhatósági hozzájárulásra hivatkozott. A tervezett épület magassága körében a felperes közvetlen érdekeltségének hiányára vonatkozó megállapítás mellett mégis érdemi felülvizsgálatot végzett, sőt erre nézve szakértői bizonyítást is folytatott le. Ezen kívül a csapadékvíz-elvezetéssel kapcsolatban tiltott keresetkiegészítésre hivatkozott, ugyanakkor a hivatkozott jogsértést érdemben vizsgálta, szakértőt rendelt ki e körben is. A csapadékvíz-elvezetés vonatkozásában készült szakértői véleményt végül éppen a tiltott keresetkiegészítés folytán nem vette figyelembe.
[36]	A Kúria a rendelkezésre álló peradatok alapján a tényállást megnyugtató módon meg tudta állapítani, amely alapján a Pp. 275. § (1) és (2) bekezdéseit szem előtt tartva, a felülvizsgálati kérelem által meghatározott körben állást tudott foglalni a jogerős ítélet jogszerűségéről.
[37]	A felperes által elsőként hivatkozott Alaptörvény 28. cikk (7) bekezdése szerint mindenkinek joga van ahhoz, hogy jogorvoslattal éljen az olyan bírósági, hatósági és más közigazgatási döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti.
[38]	A Kúria szerint a felperes jogorvoslathoz való joga nem sérült. Egyrészt a közigazgatási eljárásban élt a fellebbezés lehetőségével. Erre figyelemmel az alperes, mint másodfokú hatóság a teljes felülbírálat elve alapján az egész ügyet megvizsgálta, határozatában a felperes által felhozott valamennyi érvet megválaszolta.
[39]	Másrészt a felperes a Pp. 327. § (1) bekezdés a) pontja értelmében, mint a közigazgatási eljárás ügyfele, jogosult volt a számára sérelmes közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata iránt keresetet előterjeszteni. Ez azonban még nem jelenti automatikusan valamennyi kereseti kérelmének szükségszerű érdemi elbírálását is. A Pp. 3. § (1) bekezdése értelmében ugyanis a bírósági eljárás megindítását csak a vitában érdekelt fél kérheti. Ezt az érdekeltséget fejezi ki a közigazgatási perben a kereshetőségi jog. A kereshetőségi jog a fél és a per tárgya közötti közvetlen érintettséget feltételez, a fél jogvitában való anyagi jogi érdekeltségére vonatkozik. A jogi érdeksérelmet, a keresetben megfogalmazott igény érvényesítéséhez fűződő közvetlen jogi érintettséget a felperesnek kell bizonyítania.
[40]	A felperesnek nyilvánvalóan érdeke fűződik ahhoz, hogy a szomszédjában megvalósuló építési tevékenység jogszerű legyen, annak következtében őt szükségtelenül ne zavarják, benapozottság-, illetve intimitásvesztés, vagy egyéb ok ne korlátozza saját ingatlanának korábban megszokott, rendeltetésszerű használatában, a szomszédos építkezés miatt őt gazdasági kár ne érje, ingatlanának értéke ne csökkenjen. Az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdéséből azonban nem vezethető le, hogy a felperes valamennyi - egyébként valóban méltányolható - igényét kizárólag közigazgatási perben, az építési engedélyt megadó jogerős határozat elleni keresetével érvényesíthetné. Az építésügyi közigazgatási határozat alapját szolgáló építésügyi szabályok megsértése tekintetében a felperes kereshetőségi joggal a közigazgatási perben akkor rendelkezik, ha kimutatható az építésügyi szabály megsértése és az ő jogi érdekeltsége közötti közvetlen összefüggés. Közvetlen jogi érdekeltség hiányában, így különösen a rendeltetésszerű használat csökkenéséből, az ingatlan értékvesztéséből fakadó gazdasági érdek a közigazgatási pernek nem tárgya, az erre vonatkozó igényét - ahogy azt az elsőfokú ítélet is tartalmazza - a felperes polgári bíróság előtt érvényesítheti.
[41]	Az, hogy a közigazgatási bíróság nem bírál el polgári jogi igényt, illetve hogy a közigazgatási bíróság a felperes érveléseivel szemben az alperesi határozatot nem tartja jogszabálysértőnek a felperes által vitatott körben, még nem jelenti az Alaptörvény XXVIII. cikk (7) bekezdésében foglalt jogorvoslathoz való jog megsértését.
[42]	A Pp. 339/A. §-a szerint a bíróság a közigazgatási határozatot - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - a határozat meghozatalakor alkalmazandó jogszabályok és fennálló tények alapján vizsgálja felül.
[43]	A felülvizsgálati kérelemben hivatkozott fenti jogszabályi rendelkezés megsértését a felperes semmivel nem indokolta. Még csak utalást sem tett arra, hogy az alperes a határozat meghozatalakor hatályon kívül helyezett, vagy még hatályba nem lépett, vagy egyébként az ügyre nem vonatkozó jogszabályi rendelkezést alkalmazott volna. Azzal sem érvelt, hogy a hatóság a tényállás megállapításakor nem létező, vagy a döntés meghozatalát követően keletkezett tényeket vett volna figyelembe. A Pp. 339/A. § sérelme ezért nem állapítható meg.
[44]	A fentieken túl a felperes felülvizsgálati kérelmében számos jogszabálysértést jelölt meg. Ugyanakkor továbbra sem fejtette ki, hogy az általa hivatkozott egyes jogszabálysértések a kereshetőségi jogát mennyiben alapozzák meg, milyen közvetlen anyagi jogi érdekeltség áll fenn közte és az általa hivatkozott jogszabálysértések között. A kereshetőségi jog hiánya ugyan kizárja az adott jogsértés tekintetében a döntés érdemi felülvizsgálatát, ám az ítéletből kitűnően a bíróság a felperes valamennyi jogi érvét érdemben is megvizsgálta.
[45]	A felperes a felülvizsgálati kérelmében lényegében a keresetében foglaltakat ismételte meg, a jogerős ítéletet a közigazgatási határozattal szemben már felhozott kifogások miatt sérelmezte. Jogszabálysértést ebben a körben azonban a tényállás iratellenessége, a bizonyítékok kirívóan okszerűtlen vagy a logika szabályaival ellentétes bírói mérlegelés alapozhat meg. Ilyen jogsértés azonban nem tárható fel.
[46]	A felperes maga is szükségesnek tartotta a szakértői bizonyítást, a felülvizsgálati kérelmében azonban erre vonatkozó jogszabálysértést nem jelölt meg. Hivatkozott ugyan arra, hogy a szakértői vélemény csapadékvíz-elvezetésével kapcsolatos megállapítása ellentmondásos és aggályos, a magassági kérdésre adott szakvélemény hiányos és megalapozatlan, ám nem hivatkozott arra, hogy e körben újabb szakértő kirendelését kezdeményezte volna, amelyet az elsőfokú bíróság jogsértően mellőzött volna. A sikeres perléshez a felperesnek azt is igazolnia kellett volna, hogy az általa is elismert tiltott keresetkiegészítés ellenére a csapadékvíz-elvezetés jogszerűsége érdemben miért lenne vizsgálható. Az Alaptörvény XXVIII. cikkére való általános hivatkozás nem elegendő indok a Pp. 335/A. § és 330. § (2) bekezdésében foglaltakkal szemben. Ellenkező esetben a bíróságnak minden keresetindítási határidőn túl előterjesztett keresetet érdemben vizsgálnia kellene.
[47]	A felperes állította, hogy a nagy méretű gödrökkel kapcsolatos előadását az elsőfokú bíróság nem vizsgálta, ugyanakkor nem vitatta, hogy az egy másik hatósági eljárásnak volt a tárgya. E kérdést a perben támadott határozat nem érintette, így jelen perben sem volt vizsgálható.
[48]	A zöldfelülettel kapcsolatban a felperes konkrét jogszabálysértést megjelölt, ugyanakkor az ezzel kapcsolatos kereshetőségi jogának fennállását még a felülvizsgálati kérelmében sem indokolta. A Kúria a fentiekben rámutatott arra, hogy nem minden jog vagy érdeksérelem vitatható közigazgatási perben.
[49]	A PÉSZ 36. § 5. pontjának megsértésével kapcsolatban a felperes puszta feltételezésre hivatkozott, önmagában az, hogy a fák nem szerepelnek a tervrajzokon, nem igazolja az 50%-nyi lombkorona fedettség lehetőségének hiányát. Emellett hangsúlyozandó, hogy - a felperes által sem vitatottan - a növényzettelepítési terv nem kötelezően teljesítendő része az engedélyezési tervdokumentációnak.
[50]	A parkolóhely alul méretezésével kapcsolatban a felperes a nélkül állította az OTÉK 42. § megsértését, hogy érdemben cáfolta volna azt a határozatban is megjelölt indokot, miszerint a közlekedőt és a raktárhelyiséget a parkolómérleg számítása során nem kell fő helyiségnek tekinteni.
[51]	A felperes a magastető kialakításával kapcsolatos jogsértésre hivatkozása körében a korábban előadottakat ismételte meg. Ugyanakkor tény az, hogy a tervezett épületek magastető fedésűek, ezen nem változtat a I. sz. épület utcafronti részén kialakított tetőterasz. Egyébként a felperes e körben sem igazolta kereshetőségi joga fennállását.
[52]	Az épület elhelyezését tartalmazó szelvényrészlettel kapcsolatos jogszabálysértést a felperes a keresetlevelében nem jelölt meg, így - a Pp. 335/A. §-ára és 330. § (2) bekezdésére figyelemmel - nem jogszabálysértő, hogy e kérdést az elsőfokú bíróság nem vizsgálta.
[53]	A felülvizsgálati kérelemben hivatkozott Pp. 339/B. § a mérlegelési jogkörben hozott határozat jogszerűségéről rendelkezik. Mérlegelési jogkörben hozott közigazgatási határozatnak az a határozat minősül, amelyben a hatóság döntését olyan jogszabályra alapozza, amely kizárólag a döntés kereteit jelöli ki, illetve adott tényállás mellett több jogszerű döntési lehetőséget is biztosít. Amennyiben a jogszabály a hatóság számára bizonyos feltétele megléte esetén kötelező irányú döntés meghozatalát írja elő, és a hatóság e feltételek vizsgálatához bizonyítási eljárást folytat le, amelynek eredményét értékeli, úgy ez utóbbira tekintettel a határozat nem minősül mérlegelési jogkörben hozott határozatnak. A bizonyítás értékelése valóban feltételez egyfajta mérlegelést, a bírósági felülvizsgálat szempontjából azonban ettől még maga a döntés nem jelent anyagi jogi mérlegelési jogkörben hozottnak. Ha pusztán a bizonyítékok értékelése mérlegelési jogkörben hozott döntést eredményezne, akkor a legtöbb közigazgatási határozat ilyennek minősülne.
[54]	A perben támadott közigazgatási határozat nem minősül mérlegelési jogkörben hozott döntésnek, ezért a Pp. 339/B. § rendelkezése a felülvizsgálati eljárásban is irreleváns.
[55]	A Kúria a fentiekre figyelemmel a Pp. 275. § (3) bekezdését alkalmazva a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta, mert az nem sérti a felülvizsgálati kérelemben megjelölt jogszabályi rendelkezéseket.

A döntés elvi tartalma

[56]	A felperesnek valamennyi általa állított jogszabálysértés tekintetében igazolnia kell a kereshetőségi jogát, a benapozás csökkenésen, intimitásvesztésen és értékcsökkenésen alapuló szomszédjogi sérelem - kifejezett jogszabályi rendelkezés hiányában - közigazgatási perben a kereshetőségi jogot nem alapozza meg. Az ilyen polgári jogi igény elbírálása a polgári bíróság hatáskörébe tartozik.
[57]	Az igazságügyi szakértő megállapításainak megdöntésére egy másik szakértő szakvéleménye lehet alkalmas, erre a szakvéleményt cáfoló felperesi előadás önmagában nem elegendő.
Záró rész
[58]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdése alapulvételével tárgyaláson kívül bírálta el.
[59]	A kamarai jogtanácsos által képviselt alperes felülvizsgálati eljárási költségét a felperes a Pp. 270. § (1) bekezdése szerint alkalmazandó Pp. 78. § (1) bekezdése alapján köteles megfizetni.
[60]	A beavatkozónak a felülvizsgálati eljárásban költsége nem merült fel, ezért erről rendelkezni nem kellett.
[61]	Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § (1) bekezdése szerinti mértékű tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt felülvizsgálati eljárási illetéket a felperes a bírósági eljárásban alkalmazandó költségmentességről szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdésének megfelelően köteles megfizetni.
[62]	Az ítélet elleni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.
Budapest, 2019. február 6.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Vitál-Eigner Beáta s.k. előadó bíró, Dr. Sugár Tamás s.k. bíró

A kiadmány hiteléül:
tisztviselő