A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.VI.37.668/2017/4.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás előadó bíró, Dr. Mudráné Dr. Láng Erzsébet bíró
	
A felperes: felperes neve

A felperes képviselője: Dr. ... ügyvéd (fél címe 3)
	
Az alperes: alperes neve

Az alperes képviselője: ... jogtanácsos
	
A per tárgya: ingatlan-nyilvántartási ügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: a felperes

A felülvizsgálati kérelem száma: 5.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2017. március 30-án kelt 7.K.27.014/2017/4. számú ítélete
Rendelkező rész 
A Kúria a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 7.K.27.014/2017/4. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg 15 napon belül az alperesnek 50.000.- (ötvenezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
Az felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A komlói ... hrsz.-ú „kivett beépítetlen terület” megnevezésű ingatlan tulajdonosa a felperes. Az ... Kft. (a továbbiakban: Kft.) és a felperes között 2008. február 19-én adásvételi szerződés jött létre a fenti ingatlanra. A szerződés 5.2. pontja szerint a felperes, mint eladó minden további feltétel teljesítése nélkül hozzájárul ahhoz, hogy a Kft., mint vevő javára tulajdonjog fenntartásával történő adásvétel tényét jegyezzék fel az illetékes földhivatalnál az adásvétel tárgyát képező ingatlan vonatkozásában. A szerződés alapján a Kft. javára a földhivatal az ingatlanra feljegyezte a tulajdonjog fenntartásával történt eladást. 
[2]	A felperes a 2016. szeptember 8-án kelt iratában kérte az elsőfokú földhivataltól, hogy a perbeli ingatlan tulajdoni lapjáról a Kft.-t jogosító tulajdonjog fenntartásával történt eladás tényét törölje, mert a Kft. egyszerűsített felszámolással megszüntetésre került. Az elsőfokú hatóság végzésével a felperes kérelmét elutasította. Kifejtette, hogy a csatolt okiratok egyike sem igazolja a tulajdonjog fenntartásával történt eladás tényének megszűnését. A jogosultság az ingatlan-nyilvántartásban a Kft. javára szerepel, így a törlést csak annak jogutódja kérheti, ennek hiányában bíróság rendelheti el.
[3]	A felperes fellebbezése folytán eljárt alperes a 2016. november 7-én kelt 30.181/2016. számú határozatában az elsőfokú végzést helybenhagyta. Hangsúlyozta, hogy a törlésre csak akkor kerülhet sor, ha a felperes okirattal igazolja a feljegyzett tény megszűnését és csatolja a bejegyzett jogosult által kiállított törlési engedélyt. Megállapította, hogy a Kft. a cégjegyzékből 2015. december 19-én törlésre került, ez azonban nem igazolja, hogy a bejegyzett tény is megszűnt, és az a nyilvántartásból törölhető. A felek a szerződésben a tény feljegyzését nem határozott időpontra kérték, ezt nem jelölték meg. A fentiek alapján a tulajdonjog fenntartása tényének törlésére a fellebbezési eljárásban sincs lehetőség az ingatlan-nyilvántartásról kiadott 1997. évi CXLI. törvény (a továbbiakban: Inytv.) 29. § -a, 50. § (2) bekezdés d) pontja és a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 5:167. §-a szerint. 
	A kereseti kérelem
[4]	A felperes keresettel támadta az alperes határozatát kérve annak bírósági felülvizsgálatát. 

	Az elsőfokú ítélet

[5]	A közigazgatási és munkaügyi bíróság jogerős ítéletében a keresetet elutasította. Az indokolásban felhívta az Inytv. 29. §-át, 39. § (3), (4), 50. § (2), (4) bekezdését és az Inytv. végrehajtásáról szóló 109/1999. (XII.29.) FVM rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 28. § (3), 32. § (1)-(2) bekezdéseit.
[6]	Hangsúlyozta, az iratokból egyértelmű, hogy a Kft. törlése kétséget kizáróan megtörtént, ugyanakkor a felperes nem csatolta az Inytv. 29. §-ában meghatározott bejegyzési engedélyt, mely a feljegyzés törléséhez szükséges lenne. Az alperes nem követett el jogszabálysértést, amikor az Inytv. szerint benyújtandó okiratok hiányában a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül elutasította az Inytv. 39. § (4) bekezdés e) pontjára alapítottan. Az Inytv. 50. § (2) bekezdés d) pontja nem alkalmazható, csak úgy mint az Inytv. 50. § (4) bekezdése sem. A bíróság rögzítette, hogy a felperesnek a csődeljárásról és felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. törvény (a továbbiakban: Cstv.) 83/A. §, illetve 83/C. § szerinti eljárásban van lehetősége a törlés alapjául szolgáló irat beszerzésére.
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[7]	A jogerős ítélet ellen a felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet annak hatályon kívül helyezése és a keresetnek való helyt adás iránt. Érvelése szerint az ítélet sérti a Ptk. 3:48. § (1) bekezdés d) pontját, 6:3. §-át, valamint a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról szóló 2006. évi V. törvény (a továbbiakban: Ctv.) 22. § (1) bekezdését. Kiemelte, hogy a Kft. jogutód nélkül megszűnt és a Ctv. 119. § (1) bekezdése szerinti vagyonrendezési eljárást sem kell lefolytatni. A megszűnés tényét igazoló okirat csatolásra került az eljárás során, ebből következően bizonyított, hogy a feljegyzés alapjául szolgáló kötelem is megszűnt. Az alperesi határozat olyan jognyilatkozatot vár el tőle okirati formában, melyet nem lehet produkálni, mert a megszűnt cég bejegyzési engedélyt nem adhat ki. A földhivatalnak az Inytv. 50. § (4) bekezdését alkalmazva kellett volna hivatalból törölni a tulajdonjog fenntartás tényét.
[8]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását indítványozta.
A Kúria döntése és jogi indokai
[9]	A felülvizsgálati kérelem alaptalan.
[10]	A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 275. § (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[11]	A jogerős ítéleti döntés nem jogszabálysértő, a Kúria egyetért annak helytálló indokaival, azokat nem kívánja megismételni. A felülvizsgálati kérelemben foglaltakra reagálva az alábbiakra mutat rá.
[12]	A Ptk. 5:167. §-a értelmében az ingatlan-nyilvántartásba jog és jogilag jelentős tény bejegyzésére, feljegyzésére és adatok átvezetésére jogszabályban meghatározott okirat, továbbá bírósági vagy hatósági határozat alapján kerülhet sor. A Vhr. 32. § (1) bekezdése szerint a tulajdonjog fenntartással történt eladás tényét az eladott egész ingatlanra, egész tulajdoni illetőségre vagy ezek eszmei hányadára lehet feljegyezni. A feljegyezésben a vevő adatait is fel kell tüntetni. Az Inytv. 29. §-a rögzíti, hogy jogok bejegyzésének és tények feljegyezésének - ha törvény másként nem rendelkezik - olyan közokirat, teljes bizonyító erejű magánokirat vagy ezeknek a közjegyző által hitelesített másolata alapján van helye, amely a bejegyzés tárgyát képező jog vagy tény keletkezését, módosulását, illetve megszűnését igazolja, továbbá tartalmazza a bejegyzést, feljegyzést engedélyező nyilatkozatot az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett, vagy közbenső szerzőként bejegyezhető jogosult részéről (bejegyzési engedély).
[13]	A Kúria hangsúlyozza, hogy a felperesi kérelem elbírálása során az ingatlanügyi hatóságnak elsődlegesen az Inytv. és a Vhr. rendelkezéseit kell alkalmazni. A Legfelsőbb Bíróság Kfv.IV.37.712/2010/7. számú ítéletében is megtestesülő egységes bíró gyakorlat szerint az ingatlan-nyilvántartásba határozott időre feljegyzett tény csak a tény megszűnését igazoló okirat és a jogosult törlési engedélye alapján törölhető.
[14]	Az Inytv. 50. § (2) bekezdés d) pontja kimondja, hogy hivatalból törölni kell az ingatlan-nyilvántartásból... a tulajdonjog fenntartásával történő eladás tényére vonatkozó feljegyzést az ezen alapuló tulajdonszerzés bejegyzésével egyidejűleg. Törölni kell a tulajdonjog fenntartásával történő eladás tényére vonatkozó feljegyzést akkor is, ha a tény feljegyzése alapjául szolgáló okiratban a felek a tény feljegyzését meghatározott időtartamra kérték és ez letelt.
[15]	A peres felek által nem vitatottan egyrészt a Kft. az ingatlanon tulajdonjogot nem szerzett, másrészt a tulajdonjog fenntartásával történő eladás tényének feljegyzését a felek az okiratban nem meghatározott időtartamra kérték, ezért az Inytv. 50. § (2) bekezdés d) pontja nem alkalmazható.
[16]	Az Inytv. 50. § (4) bekezdése értelmében ha az ingatlanügyi hatóság valamely kérelem, megkeresés elintézése során észleli, hogy valamely jog vagy tény megszűnése az ingatlan-nyilvántartásból kétségtelenül megállapítható, határozatban köteles ennek törléséről is rendelkezni.
[17]	A felülvizsgálati bíróság kiemeli, hogy a feljegyzett tény jogosultjának, vagyis a Kft.-nek a megszűnése - a felperes érvelésével szemben - önmagában a feljegyzett tényt nem szünteti meg, így annak törlésére az Inytv. 50. § (4) bekezdése nem ad alapot. A cégnyilvántartás a Ctv. 22. § (1) bekezdése szerint közhiteles nyilvántartás, az alperes határozatában, a bíróság ítéletében nem vitatta a Kft. jogutód nélküli megszűnését tanúsító cégnyilvántartási adatot, a jogerős ítélet nem sértheti a Ctv. 22. § (1) bekezdését.
[18]	A Ptk. 6:3. § d) pontja rögzíti, hogy a kötelem megszűnik a jogosult halálával vagy jogutód nélküli megszűnésével, ha a szolgáltatást - annak jellegénél fogva - kifejezetten részére kellett nyújtani.
[19]	A korábban kifejtettek szerint a feljegyzett tény csak a fennállása megszűnését igazoló okirat és a jogosult törlési engedélye alapján törölhető. Miután a törlési engedély - objektív ok miatt - nem került csatolásra és a hivatalbóli törlésre sincs lehetőség, így jogszerűen döntött az alperes és a bíróság. A Ptk. 6:3. § d) pontja a jogvita megítélése szempontjából nem releváns.
[20]	Az elsőfokú bíróság helyesen utalt arra, hogy a törlésre alapul szolgáló okirat beszerzése a Cstv. 83/A. § (2) bekezdése és 83/C. § (1) bekezdése szerinti eljárásban lehetséges.
[21]	A Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdését alkalmazva hatályában fenntartotta.
A döntés elvi tartalma
[22]	A tulajdonjog fenntartásával történő adásvétel ténye önmagában nem törölhető az ingatlan-nyilvántartásból arra való hivatkozással, hogy a jogosult gazdasági társaság a cégjegyzékből törlésre került. Ebben az esetben a jogosult törlési engedélyét a Cstv. 83/C. § (1) bekezdése szerinti eljárásban kiadott bírósági végzés pótolja. 
Záró rész
[23]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdésére figyelemmel tárgyaláson kívül bírálta el.
[24]	A pervesztes felperes a Pp. 78. § (1) bekezdésére alapítottan köteles az alperes részére felülvizsgálati eljárási költség megfizetésére.
[25]	A felperes személyes illetékmentes, ezért a feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 5. § (1) bekezdés c) pontja és a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 14. §-a alapján.
[26]	Az ítélet elleni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.
Budapest, 2017. december 6.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás s.k. előadó bíró, Dr. Mudráné Dr. Láng Erzsébet s.k. bíró
A kiadmány hiteléül:
tisztviselő