A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság

ítélete

Az ügy száma: Kfv.IV.37.616/2018/7. szám

A tanács tagjai: Dr. Balogh Zsolt a tanács elnöke, Dr. Horváth Tamás előadó bíró, 
		    Dr. Dobó Viola bíró

A felperes: felperes neve 

A felperes képviselője: Dr. Méhes László egyéni ügyvéd

Az alperes: alperes neve 
                   
Az alperes képviselője: Dr. Varga László ügyvéd

A per tárgya: 	gépjármű-parkoló kialakításának jogszerűsége

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperes

A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 1.K.27.393/2017/10. számú ítélete

Rendelkező rész 

A Kúria

- 	a Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 1.K.27.393/2017/10.számú ítéletét hatályában fenntartja;

- 	kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 30.000 (harmincezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget;

- 	kötelezi a felperest, hogy külön felhívásra fizessenek meg az államnak 70.000 (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak nincs helye.

Indokolás

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]óvár Város Polgármester (I. fokú hatóság) felhatalmazása alapján eljárva a Mosonmagyaróvári Önkormányzati Rendészet 2016. augusztus 22. napján helyszíni ellenőrzést tartott, melynek során megállapította, hogy a felperes működtetésében lévő, R. GY. megnevezésű üzlet előtt az épületben táblával jelzett módon kizárólagos gépkocsi parkolót létesített, melynek használatára nincs közterület-használati engedélye. 

[2]	Az I. fokú hatóság VFO/1088-1/2016. szám alatt 2016. augusztus 22. napján felszólította a felperest, hogy a 29/2015. (XI. 24.) Önkormányzati rendelet (a továbbiakban: Ör.0.) 18.§-a alapján a használt parkolók vagy a jövőben használni kívánt parkolók számának megfelelően a felszólítás kézhezvételétől számított 5 napon belül nyújtson be közterület-használati szerződés kezdeményezésére irányuló kérelmet az I. fokú hatóság illetékes osztályára. Figyelmeztette a felszólításban, hogy szerződéskötés esetén a közterület használat esetén milyen díjtételek alkalmazandók. Felhívta arra is a felperest, hogy amennyiben szerződést nem kíván kötni, úgy a parkolást jelző táblákat távolítsa el. 2017. június 8. napján a Rendészeti Osztály részéről ismételt helyszíni szemle tartására került sor, melyről feljegyzés és több digitális fényképfelvétel is készült. A bejárás során megállapításra került, hogy a jogellenes állapot továbbra is fennáll az ingatlanon, a felperes a parkolást jelző táblákat nem távolította el, a jogellenes közterület-használatot a szabályszerűen kézbesített felszólítás ellenére sem szüntette meg, továbbá a közterület-használat iránt sem nyújtott be kérelmet. A fentiek alapján az I. fokú hatóság a VFO/874-2/2017. iktatószámú határozatával a felperest a ROB GYM megnevezésű üzlet előtt 9 db parkoló jogellenes közterület használata miatt 5.715.000 Ft közterület-használati díj megfizetésére kötelezte. Hivatkozott döntésében az Ör.0.-át felváltó közterület használatról szóló 18/2017. (IV. 28.) Önkormányzati rendelet (továbbiakban: Ör.) 14.§ (2) bekezdésére, 18.§ (1) bekezdésére, valamint az 1. sz. melléklet 10. pontjára. E rendelkezések alapján a felperest a közterület használatáért 9 db parkolóra figyelemmel parkolóként 250.000 Ft, a jogellenes használatért pedig ennek kétszerese szerinti díj megfizetésére kötelezte. Utalt arra, hogy az Ör. 20.§ (1) bekezdése szerint a rendelet rendelkezéseit a jogerősen el nem bírált folyamatban lévő ügyekben is alkalmazni kell.

[3]	A felperes fellebbezése alapján eljáró alperes a VFO/840-4/2017. iktatószámú határozatával a fellebbezést elutasította. A felperes fellebbezése kapcsán rögzítette, hogy felperesnek tudomása volt arról, hogy a parkolók ingyenesek, ennek ellenére kihelyezett olyan táblákat, melyekkel kizárólagos közterület-használatot, parkolást kívánt biztosítani a vendégei számára, kizárva ezzel a többi ott parkolni szándékozó gépjárművet. A szabálytalanul parkoló gépjárművekkel szemben az illetékes szervek eljárását kezdeményezhette volna, kizárólagos parkolók kialakítására jogszabály nem jogosította fel. Utalt arra, hogy korábban a jogszerűtlen közterület használattal kapcsolatban már felszólítással élt a hatóság, így a felperesnek tudomása volt arról, hogy jogszerűtlenül cselekedett. 

A felperes keresete és az alperes védekezése

[4]	Felperes keresetében az alperes határozatának I. fokú határozatra is kiterjedő hatályon kívül helyezését kérte. Álláspontja szerint az I. fokú hatóság a tényállást nem derítette fel kellő alapossággal, ezért a tényállás hiányos, ez alapján pedig téves jogszabály értelmezéssel hozta meg döntését. Felperes parkolóhelyet nem alakított ki, ezt a hatóság sem bizonyította. A parkolóhelyeket a közterületen egyértelmű jelzéssel, felfestéssel, egyéb módon nem határolta el egymástól, ezen a területen ekként a parkolóhelyek száma nem volt meghatározható. Önmagában az a körülmény, hogy az általa bérelt ingatlan falára parkolást lehetőségét jelző táblákat helyezett ki, kétséget kizáróan nem bizonyítja, hogy a közterületen 9 db parkolóhelyet alakított ki. 

[5]	Álláspontja szerint az Ör. 18.§ (4) bekezdése, illetve az 1. sz. melléklet 10. pontja nincs összhangban egymással, mert míg az előző rendelkezés a ténylegesen használt területre állapít meg kétszeres közterület-használati díjat, addig az utóbbi közterület foglalás körében kialakított parkolókat nevesít. Álláspontja szerint ennek azért van jelentősége, mert ha a vitatott területet ténylegesen a felperes használta volna, akkor is csupán egyszeri megváltási díj fizetésére kötelezhette volna a hatóság. Az I-II. fokú hatóság az Ör. 14.§ (2) bekezdése által megkövetelt feltétel ellenére nem vizsgálta, hogy egyébként a közterület használat engedélyezhető lett volna. Álláspontja szerint alperes azon hivatkozása, miszerint a parkolókat a térbeton elkülöníti egymástól, alaptalan. 

[6]	Az alperes ellenkérelmében a kereset elutasítását kérte. A helyszíni szemle alapján készült fényképeken az egyes parkolók jól elkülöníthetően láthatók. 

Az elsőfokú bíróság ítélete

[7]őri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 1.K.27.393/2017/10. számú, 2018. február 27-én kelt ítélete szerint a felperes keresete nem megalapozott. Az elsőfokú bíróság szerint az érintett terület közterületnek minősül. A parkolást jelző táblák kihelyezésével az Ör.-ben meghatározott rendeltetéstől eltérő, engedélyköteles használat megvalósult, amely kétszeres közterület-használati díj fizetési kötelezettséget von maga után az Ör. 14.§ (2) bekezdése alapján. A rendeltetéstől eltérő, saját célra történő használat a 9 db parkoló tábla kihelyezésével megvalósult, és nem feltétel, hogy egyéb, kizárólagos módon elhatárolásra kerüljenek az egyes parkolók egymástól. A bíróság megítélése szerint a parkolótáblák kihelyezésével a tényleges használat is megvalósult. A kétszeres díjfizetésnek nem előfeltétele annak vizsgálata, hogy a közterület használat egyébként engedélyezhető lett volna. A hatóság felszólításában kifejezetten felhívta a felperest, hogy amennyiben az érintett közterületet parkoló céljára használni kívánja, úgy szerződés kezdeményezésére irányuló kérelmet kell benyújtania a hatósághoz. A felszólítást a felperes bizonyítottan átvette.

[8]	Összességében bizonyítást nyert a jogellenes közterület használat. Azzal, hogy felperes által bérelt ingatlan falára 9 db parkoló táblát helyezett el, közterület-használati engedély nélkül biztosította kifejezetten a cég ügyfelei számára a helyiség előtt a parkolás lehetőségét. Az Ör.-ben meghatározott rendeltetéstől eltérő, engedélyköteles célra használta a közterületet, anélkül azonban, hogy arra vonatkozóan közterület-használati engedélyt kért volna. A parkolóhely kialakítása és a használat is megvalósult magával a parkoló táblák létesítésével, a jogellenesség miatt pedig a kétszeres közterület-használati díj fizetésének kötelezettsége is fennállt az Ör. 14.§ (2) bekezdése alapján.

A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[9]	A felperes felülvizsgálati kérelmében kérte a Kúriát, hogy az elsőfokú ítéletét helyezze hatályon kívül, és keresetének adjon helyt. Utalt az Ör. 1. sz. mellékletének 10. pontjára, amely a közterület foglalási díj feltételeként közterületen létesített parkoló kialakítását és használatát követeli meg. Felperes parkolóhelyet nem alakított ki, ezt a hatóság sem bizonyította. A logót a korábbi bérlő tette ki. A parkolóhelyeket a közterületen egyértelmű jelzéssel, felfestéssel ő egyéb módon nem határolta el egymástól, ezen a területen ekként a parkolóhelyek száma nem volt meghatározható. Önmagában az a körülmény, hogy az ingatlan falára parkolást lehetőségét jelző táblákat helyezett ki, kétséget kizáróan nem bizonyítja, hogy a közterületen 9 db parkolóhelyet alakított ki. Álláspontja szerint az Ör. 18.§ (4) bekezdése, illetve az 1. sz. melléklet 10. pontja nincs összhangban egymással, mert míg az előző rendelkezés a ténylegesen használt területre állapít meg kétszeres közterület-használati díjat, addig az utóbbi közterület foglalás körében kialakított parkolókat nevesít. Álláspontja szerint ennek azért van jelentősége, mert ha a vitatott területet ténylegesen a felperes használta volna, akkor is csupán egyszeri megváltási díj fizetésére kötelezhette volna a hatóság. Jogsértően járt el azzal is az I-II. fokú hatóság, hogy a Ör. 14.§ (2) bekezdése által megkövetelt feltétel ellenére nem vizsgálta azt, hogy egyébként a közterület-használat engedélyezhető lett volna. Nem bizonyított továbbá, hogy a parkolótáblák kihelyezésének elfogadása esetén a tényleges közterület-használat mikor és mennyiben valósult meg.

[10]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a felperesi kérelem elutasítását kérte. Hivatkozott az Ör. 3. § (1) bekezdésére, miszerint a közterületi funkció megváltoztatása engedélyköteles. Kifogásolta, hogy a logót a felperes korábban a saját üzemeltetésében működő üzlethez, nem a korábbi bérlőhöz kötötte, vagyis saját előadásával ellentmondásba került. 

A Kúria döntése és jogi indokai

[11]	A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott.

[12]	A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: régi Pp.) 275. §-a szerint a felülvizsgálati eljárásban a Kúria a jogerős határozatot kizárólag a felülvizsgálati kérelem és az ellenkérelem keretei között vizsgálhatja. Jogszabálysértés esetén van lehetőség az eljárást lefolytató bíróság döntésének hatályon kívül helyezésére vagy megváltoztatására. 

[13]	A közterület használatára vonatkozó rendelkezéseket az Ör. szabályozza. Az Ör. 2.§ (1) bekezdése határozza meg, hogy a közterületet - külön közterület-használati engedély nélkül - milyen rendeltetéssel lehet használni. Megállapítható, hogy minden, az Ör. 2.§ (1) bekezdésében meghatározott rendeltetéstől eltérő célra az Ör. 3.§ (1) bekezdése alapján közterület-használati engedély szükséges. Így közterület-használati engedély szükséges az Ör. 5.§ (1) bekezdés b) pontja alapján a közterületen parkoló létesítésére. Felperes arra hivatkozott keresetében, hogy az érintett területen nem létesített, alakított ki parkolót. Ezen hivatkozásával ellentétben megállapítható, hogy önmagában azzal, hogy az üzlethelyiség előtt 9 db parkolást jelző táblát helyezett ki a cég emblémájával ellátva, a cég ügyfelei számára kifejezetten megteremtette a 9 db táblának megfelelően a parkolási lehetőséget. Ezen a tényen az sem változtat, hogy esetlegesen nem ügyfél is ott parkolt, ugyanis a közterület-használati díj megállapításának nem feltétele a kizárólagosság. A felülvizsgálati kérelemben először említett korábbi bérlő cselekményre utalás nem vehető figyelembe egyebek között azért, mert a kitett logók egyértelműen a felperes tevékenységi köréhez kapcsolódnak és használatuk az ő érdekkörébe esik.

[14]	Az Ör. célja, hogy a közterületet bárki, az Ör.-ben meghatározott rendeltetéssel használhassa. Ha valaki az Ör.-ben meghatározott rendeltetéstől eltérő célra (saját parkolóhely kialakítása) kívánja használni a közterületet, annak használata előtt közterület-használati engedély iránti kérelmet kell benyújtani, és az engedélyezést követően a közterület használatáért díjat kell fizetni. Önmagában a parkolást jelző táblák kihelyezésével az Ör.-ben meghatározott rendeltetéstől eltérő, engedélyköteles használat megvalósult, amely kétszeres közterület-használati díj fizetési kötelezettséget von maga után az Ör. 14.§ (2) bekezdése alapján. 

[15]	Az elsőfokú bíróság a felperes Ör. 1. sz. melléklet 10. pontjával kapcsolatos hivatkozása körében helyesen utalt arra, hogy a „kialakítás" kifejezést nem lehet szűken értelmezni. A rendeltetéstől eltérő, saját célra történő használat a 9 db parkoló tábla kihelyezésével megvalósult, és nem feltétel, hogy egyéb, kizárólagos módon elhatárolásra kerüljenek az egyes parkolók egymástól. Az elsőfokú bíróság megítélése szerint a parkolótáblák kihelyezésével a tényleges használat is megvalósult, hiszen a táblák kihelyezésének kifejezett célja az volt, hogy kizárólag a felperes vendégei parkolhassanak az érintett területen, így külön nem kellett azt vizsgálnia a hatóságnak, a 9 db parkoló tábla kihelyezésének tényén túlmenően, hogy ezt a terület mennyi személygépkocsi parkolására biztosít, illetve biztosított ténylegesen lehetőséget.

[16]	Az Ör. 14.§ (1)-(2) bekezdése megfelelő értelmezése szerint az engedély nélküli közterület-használat minden esetben kétszeres közterület-használati díj fizetési kötelezettséget von maga után és a felperes állításával ellentétben a kétszeres díjfizetésnek nem előfeltétele annak vizsgálata, hogy a közterület használat egyébként engedélyezhető lett volna. Itt ugyancsak helyesen utalt arra az elsőfokú bíróság, hogy egyébként a hatóság ezt is vizsgálta, hiszen a felszólításban kifejezetten felhívta az I. fokú hatóság a felperest, hogy amennyiben az érintett közterületet parkoló céljára használni kívánja, úgy szerződés kezdeményezésére irányuló kérelmet kell benyújtania a hatósághoz.

[17]	Az Ör. 14.§ (1)-(2) bekezdése megfelelő értelmezése szerint tehát az engedély nélküli közterület-használat minden esetben kétszeres közterület-használati díj fizetési kötelezettséget von maga után, ezért az eljárás jogszerű volt, hasonlóképpen az elsőfokú bíróság ezt megállapító ítélete is jogszerű.

[18]	Mindezek alapján a Kúria a régi Pp. 254. § (3) bekezdése alapján az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta.

Az döntés elvi tartalma

[19]	A közterületen közterület-használati engedély nélkül kialakított parkolóhelyek után, erre vonatkozó helyi szabályozás alapján, közterület-használati díj fizetésének kötelezettsége áll fenn. A használat ténylegessége - ellenkező tartalmú jogszabályi rendelkezés hiányában - a jogellenes cselekmény kezdetétől vélelmezhető. 

Záró rész

[20]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a régi Pp. 274. § (1) bekezdése alapján tárgyaláson kívül bírálta el.

[21]	Az alperes pernyertességére tekintettel, figyelemmel a régi Pp. 270. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó 78. §-ára is, a Kúria a felperest kötelezte az alperes perköltségeinek megfizetésére. 

[22]	Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § (1) bekezdése szerinti mértékű, a 39. § (3) bekezdés d) pontja alapján számított és a 62. § (1) bekezdés h) pontja értelmében feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket a pervesztesnek minősülő felperes viseli.

[23]	Az ítélet ellen a felülvizsgálat lehetőségét a régi Pp. 271.§ (1) bekezdés e) pontja zárja ki.

, 2019. április 2.

Dr. Balogh Zsolt s. k. a tanács elnöke, Dr. Horváth Tamás s. k. előadó bíró, Dr. Dobó Viola s. k. bíró