A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.VI.37.560/2018/7.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás előadó bíró, Dr. Vitál-Eigner Beáta bíró

A felperes: felperes neve

A felperes képviselője: Dr. ... ügyvéd 

Az alperes: alperes neve, mint a Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal jogutódja

Az alperes képviselője: Dr. ... kamarai jogtanácsos

A per tárgya: vadászati ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: a felperes

A felülvizsgálati kérelem száma: 15.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Salgótarjáni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2018. február 8-án kelt 1.K.27.039/2017/14. számú ítélete

Rendelkező rész

A Kúria a Salgótarjáni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 1.K.27.039/2017/14. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 20.000.- (húszezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 70.000.- (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak helye nincs.
I n d o k o l á s
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	Az elsőfokú vadászati hatóság hirdetményi úton hivatalból ajánlást tett közzé az 552610-201, az 552620-201 és az 553110-201 kódszámú vadászterületek határára az ott szereplő határokkal a 2017. március 1. - 2037. február 28. közötti üzemtervi ciklusra. Az ajánlásra hat magánszemély - köztük a felperes - egy meghatalmazott kapcsolattartó útján 2016. május 2-án 676,17 hektár kiterjedésű vadászterületre vonatkozóan módosító javaslatot nyújtottak be. 
Az elsőfokú hatóság határozatában a módosító javaslatot elutasította. Megállapította, hogy annak elfogadása esetén az 553110-201 kódszámú vadászterület dél-keleti részén háromezer métert meghaladó hosszban lenne a vadászterület szemközti határvonalainak távolsága kétezer méter alatti, ami nem felel meg a vadászterület kialakítására vonatkozó előírásoknak.
[2]	A fellebbezés folytán eljárt alperesi jogelőd (a továbbiakban: alperes) a 2016. augusztus 15-én kelt 04.3/4213-2/2016. számú határozatában az elsőfokú határozatot - az indokolás megváltoztatásával - helybenhagyta. Egyrészt kifejtette, hogy az elsőfokú hatóság elutasító döntésének az indokolása nem helytálló, mert a szemközti határvonalak távolsága kevesebb, mint kétezer méter hosszan nem éri el a háromezer méter távolságot, így a módosító javaslat a vad védelméről, a vadgazdálkodásról, valamint a vadászatról szóló 1996. évi LV. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 11/A. § (7) bekezdésében foglaltaknak megfelel.
[3]	Másrészt az alperes vizsgálta a kérelmező által benyújtott, a földtulajdonost megillető vadászati joggal kapcsolatos meghatalmazásokat és táblázatba foglaltan megjelölte azon meghatalmazásokat, amelyek különböző okokból nem vehetők figyelembe. Ennek eredményeként megállapította, hogy a módosító javaslatot benyújtó földtulajdonosok tulajdonában és az általuk képviselt, a módosító javaslat területével érintett személyek tulajdonában lévő földterület kiterjedése 374,8051 hektár, amely a módosító javaslattal érintett vadászterületek kiterjedésének 55,43%-a. Így a módosító javaslatot benyújtó földtulajdonosok tulajdonán kívül eső rész 44,57%-ra növekedett, túllépve ezzel a Vtv. 11/A. § (8) bekezdésében meghatározott 1/3-os mértéket, ami miatt a módosító javaslat elutasítása megalapozott. 

	A kereseti kérelem

[4]	A felperes keresettel támadta az alperes határozatát kérve annak bíróság felülvizsgálatát. Kifejtette, az alperes határozata a Vtv. 11/A. § (8) bekezdésével ellentétesen - megsértve a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 37. § (3) bekezdését és a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvénynek (a továbbiakban: Ptk.) 6:11. §-át, 6:14. §-át és 6:15. §-át - utasította el formai hibákra hivatkozással a kérelmet. 
Az elsőfokú ítélet
[5]	A közigazgatási és munkaügyi bíróság jogerős ítéletében az alperes határozatát az elsőfokú határozatra is kiterjedően hatályon kívül helyezte és az elsőfokú hatóságot új eljárás lefolytatására kötelezte.
[6]	Az indokolás szerint az alperes helytállóan nevesítette határozatában tételesen, hogy az egyes meghatalmazásokat mely okokból nem fogadta el a képviseleti mérték megállapítása során. A felperes felelősségi körébe tartozó kérdés annak megoldása, hogy az azonosító okmányokban szereplő adatok megfelelő módon, helyesen kerüljenek a meghatalmazásban feltüntetésre. Megalapozatlan a felperesnek a Ket. 37. § (3) bekezdésében szabályozott hiánypótlási kötelezettségre, valamint a Ptk. képviseletre, álképviseletre, illetve meghatalmazásokra vonatkozó szabályaira való hivatkozása. A meghatalmazás megfelelősége tartalmi vizsgálat kérdése, annak kapcsán hiánypótlás nem lehetséges a közigazgatási eljárás szabályai alapján.
[7]	Nem helytálló az a felperesi érvelés sem, hogy amennyiben a meghatalmazáson szereplő személy helyett a földkönyvben az adott ingatlannál más személy szerepel tulajdonosként, akkor ez az ellentmondás hiánypótlással feloldható lett volna. Ezt meghaladóan a Vtv. végrehajtásának szabályairól szóló 79/2004. (V.4.) FVM rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 7. § (3) bekezdésre figyelemmel érvénytelen a meghatalmazás akkor, ha az ingatlan a benyújtott földkönyvben nem szerepel és az igazolásra egyéb dokumentum nem került előterjesztésre. Az a körülmény, hogy a kérelmezők olyan terület vonatkozásában is csatoltak meghatalmazást, amely a változással érintett területnek nem része, elutasítási oknak minősül.
[8]	A peres eljárás során az alperes elismerte, hogy a szécsénkei ..., ..., ... hrsz.-ú, továbbá a kétbodonyi ... és ... hrsz.-ú ingatlanok esetében a felperesi álláspont megalapozott, a szükséges szótöbbség rendelkezésre állt. Továbbá a becskei ... hrsz.-ú ingatlan szerepel a benyújtott földkönyvben, azonban az alperesi okfejtés szerint ezek a tévedések nem befolyásolják jelentősen a területek arányát és a Vtv. 11/A. § (8) bekezdésében meghatározott arány továbbra is meghaladott.
[9]	A bíróság megállapította, hogy a hatóságok által végzett számítási hibák, elírások, a felperes jogszerű és megalapozott hatósági döntéshez való jogosultságát sértik. Ezek kiküszöbölése nélkül nem lehet megalapozottan állást foglalni, hogy a Vtv. 11/A. § (8) bekezdésében meghatározott arány eléri-e az 1/3-ot.
[10]	A bíróság az utóbb kifejtettekre tekintettel döntött a rendelkező részben foglaltak szerint. A megismételt eljárásra előírta, hogy a bizonyítékokat újra kell értékelnie a hatóságnak, szükséges tételesen elemeznie azokat az esetköröket, amikor a meghatalmazás a Vhr. 15. számú mellékletében foglaltaknak nem felel meg. Az új eljárás eredményeként hozott határozatában a hatóságnak döntését kellően alapos ténybeli és jogi indokolással kell ellátnia arra vonatkozóan, hogy mekkora módosító javaslatot benyújtó és az általuk képviselt földtulajdonosok tulajdonában álló, valamint a nem módosító javaslatot benyújtó földtulajdonosok tulajdonában álló terület aránya, meghaladott-e a Vtv. 11/A. § (8) bekezdésében meghatározott arány. A hatóságnak az ítéletben írt elveknek megfelelően kell meghoznia döntését. 

	A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[11]	A jogerős ítélet ellen a felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet elsődlegesen annak hatályon kívül helyezése és a keresetének való helyt adás, másodlagosan a hatályon kívül helyezés mellett az elsőfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítása iránt.
[12]	Hangsúlyozta, hogy a meghatalmazás hiányos kitöltése nem elutasítási, hanem hiánypótlási ok, továbbá a Vhr. 7/B. § (1) bekezdés b) pontjából nem vezethető le a hiányos meghatalmazás miatt kérelem elutasításának következménye. A Vhr. 15. számú melléklete rendelkezik a meghatalmazás kötelező alakiságáról, azonban a Vhr. 7/A. § (1) bekezdése nem sorolja fel a módosító javaslathoz kötelezően csatolandó dokumentumok között azt. A kérelem elutasítás helyett a Ket. 37. § (3) bekezdése alapján az ügyfél hiánypótlásra való felhívásának lett volna helye. A Ptk. felhívott szabályainak megfelelően a módosító javaslathoz csatolt meghatalmazások alapján eljárt képviselők vagy álképviselők eljárását a földtulajdonosok utólag is helybenhagyhatják. 
A fenti érvelés alátámasztására a felperes hivatkozott a Legfelsőbb Bíróság Kfv.IV.37.480/2009/5. számú végzésében foglaltakra.
[13]	A felperes vitatta a számára megállapított 30.000.- forint perköltség összegszerűségét. Hivatkozott arra, hogy keresetleveléhez mellékelte a közte és jogi képviselője között létrejött megbízási szerződést és kérte annak figyelembevételét. Ennek ellenére a bíróság ezt figyelmen kívül hagyva döntött a perköltségről. Jogi képviselője három tárgyaláson vett részt, a megállapított perköltség a tárgyalásokra eső utazási költséget sem fedezi. A felperes kérte perköltségének a megbízási szerződés alapján történő meghatározását.
[14]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében az ítélet hatályában fenntartását indítványozta.

A Kúria döntése és jogi indokai

[15]	A felülvizsgálati kérelem alaptalan.
[16]	A Pp. 275. § (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[17]	A Kúria álláspontja szerint az elsőfokú bíróság a pontosan és törvényesen megállapított tényállásból a felülvizsgálattal érintett körben érdemben helytálló jogi következtetést vont le. A felülvizsgálati bíróság a jogerős ítéletben foglaltakkal kiegészítésekkel egyetért, a felülvizsgálati kérelmet elbírálva az alábbiakat fejti ki.
[18]	A felperes az ítélet keresetnek helyt adó rendelkezésének alapjául szolgáló bírósági érvelést nem támadta, így az - mivel az alperes felülvizsgálati kérelmet nem terjesztett elő - nem képezte a felülvizsgálati eljárás tárgyát.
[19]	A vadászati jog gyakorlása, hasznosítása körében irányadó szabályokat a Vtv. 10-14. §-ai tartalmazzák. 
A Vtv. 11/A. § (1) bekezdése szerint a vadgazdálkodási üzemtervi időszak lejártakor a vadászterület határát újból meg kell állapítani. A 11/A. § (2) bekezdése értelmében a vadászterület határának újbóli megállapításakor a vadászati hatóság a hatályos vadgazdálkodási üzemtervi ciklus utolsó vadászati évének március 31. napjáig, a meglévő vadászterület határokat és a vadgazdálkodási tájegység határait alapul véve, a következő vadgazdálkodási üzemterv időszakára a vadászterület határára vonatkozó ajánlást (a továbbiakban: ajánlás) tesz közzé. A 11/A. § (5) bekezdése alapján az ajánlással érintett vadászterület földtulajdonosa az ajánlásra a) a vadászterület határaival kapcsolatos módosító javaslatot, illetve b) az új vadászterület kialakítását célzó javaslatot (az a) és b) pont a továbbiakban együtt: módosító javaslat) nyújthat be a vadászati hatósághoz a hatályos vadgazdálkodási üzemtervi ciklus utolsó vadászati évének május 15. napjáig. A 11/A. § (7) bekezdése kimondja, a módosító javaslatot a 8. §-ban és a 19. § (2) bekezdésében meghatározott feltételek figyelembevételével lehet benyújtani, azzal, hogy legalább háromszáz hektár, egybefüggő, vadászterületnek minősülő területre vonatkozhat. A 11/A. § (8) bekezdése rögzíti, a (7) bekezdésben meghatározott terület legfeljebb egyharmada más, nem a módosító javaslatot benyújtó földtulajdonos(ok) tulajdonában is lehet. 
A Vhr. 7/B. § (1) bekezdés c) pontja értelmében a vadászati hatóság a benyújtott módosító javaslatot és a rendelkezésére bocsátott dokumentumokat megvizsgálja és a módosító javaslatot elutasítja, ha c) az nem felel meg a 7/A. § (1) bekezdésében, valamint a Vtv. 11/A. § (7) és (8) bekezdésében meghatározott feltételeknek.
[20]	A Kúria hangsúlyozza, a vadászati hatóság ajánlására benyújtott perbeli módosító javaslat a Vtv. és a Vhr. előző pontban felhívott rendelkezéseire figyelemmel hatósági eljárásban bírálandó el, mert az közjogi és nem magánjogi jogviszonyt indukál. 
A Vhr. 7/B. § (1) bekezdéséből következően a vadászati hatóság jogosult, egyben köteles a benyújtott módosító javaslatot és a rendelkezésre bocsátott dokumentumokat megvizsgálni és azok alapján dönteni arról, hogy helye van-e a módosító javaslat elutasításának.
[21]	A Ket. 37. § (3) bekezdése alapján, ha a kérelem nem felel meg a 35. § -ban, továbbá a 36. § (1) bekezdésében foglalt követelményeknek, az eljáró hatóság a kérelem beérkezésétől számított nyolc napon belül - a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett - legfeljebb negyvenöt napos határidővel hiánypótlásra hívja fel az ügyfelet.
[22]	A Kúria leszögezi, hogy a módosító javaslatot a vadászati hatóságnak olyan speciális eljárás keretében kell elbírálnia, amelynek során csak az elbírálás időpontjáig rendelkezésre álló adatokat lehet figyelembe vennie, hiánypótlásra a Vhr. 7/B. § (1) bekezdése nem ad lehetőséget, mert a vadászati hatóságnak csak a módosító javaslatot és a kapcsolódó dokumentumokat lehet - egyben kell - megvizsgálnia.
[23]	A Vtv. 4. § (2) bekezdése kimondja, társult vadászati jog esetében a vadászterület tulajdonosainak egymás közti jogviszonyára a Polgári Törvénykönyv közös tulajdonra vonatkozó rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
[24]	A felülvizsgálati bíróság rámutat, a Vtv. 11/A. §-ában és ahhoz kapcsolódóan a Vhr. 7-7/B. §-aiban szabályozott módosító javaslat elbírálási eljárás nem a vadászterület tulajdonosainak egymás közti jogviszonyán alapul, ezért a Polgári Törvénykönyv közös tulajdonra vonatkozó rendelkezéseit - a felperes érvelésével szemben - nem lehet alkalmazni.
[25]	Az előző pontban írtakat támasztja alá az is, hogy a Vtv. 5. §-a a vadászati jog gyakorlásával, hasznosításával kapcsolatos kötelezettségek és jogok körében előírja, hogy mely jogszabályok rendelkezéseivel kell összhangban alkalmazni a Vtv.-t. Ugyanakkor a Vtv. 4. § (2) bekezdése a korábban írtaknak megfelelően nem vonatkozik általánosan a vadászati jog gyakorlásával, hasznosításával kapcsolatos Vtv.-ben szabályozott eljárásokra, hanem csak a vadászterület tulajdonosainak egymás közti jogviszonyára határozza meg a Ptk. alkalmazását.
[26]	A Legfelsőbb Bíróság felperes által megjelölt Kfv.IV.37.480/009/5. számú végzése azt mondta ki, hogy a Ptk.-ban szabályozott képviselet, illetve álképviselet szabályai a földtulajdonosi gyűlés kezdeményezése tekintetében a Vtv. 4. § (2) bekezdésére alapítottan alkalmazandók. A Vtv. 14. §-a határozza meg a földtulajdonosi gyűlés kezdeményezésére irányadó rendelkezéseket, a perbeli esetben azonban a jogvita nem a Vtv. 14. §-ához, hanem 11/A. §-ához kapcsolódik, ezért ez a legfelsőbb bírósági végzés a perbeli jogvitára nem alkalmazható, így a Ptk. felperes által felhívott rendelkezései sem.
[27]	A felperes állításával szemben a perköltség megállapítására irányadó megbízási szerződést a keresetleveléhez nem csatolt, az elsőfokú iratok között ilyen szerződés nem lelhető fel. A felperest megillető perköltség összegét a bíróság jogszabálysértéstől mentesen állapította meg 30.000.- forint összegben az általános szabályok szerint. 

	A döntés elvi tartalma 

[28]	A vadászterület határára vonatkozó ajánlásra benyújtott módosító javaslatot elbíráló eljárásban hiánypótlásnak nincs helye és nem alkalmazhatók a Ptk. közös tulajdonra vonatkozó rendelkezései.
Záró rész
[29]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (2) bekezdése alapján tárgyaláson bírálta el.
[30]	A pervesztes felperes köteles az alperes részére a Pp. 78. § (1) bekezdése szerint felülvizsgálati eljárási költség megfizetésére.
[31]	A felperes - annak ellenére, hogy a felülvizsgálati eljárás tárgyi illetékfeljegyzési jogos - 70.000.- forint összeget befizetett illeték jogcímén a Kúria számlájára.
A felülvizsgálati bíróság utal arra, hogy az eljárási illetéket az ügyfél kérelmén illetékbélyegben leróhatja, vagy az illetékes adóhatóságnál fizetheti be. Nem minősül az illeték jogszerű lerovásának annak Kúria felé történő befizetése.
[32]	A fentiekre figyelemmel a Kúria kötelezte a felperest a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdésére alapítottan a feljegyzett felülvizsgálati eljárási illeték megfizetésére.
[33]	Az ítélettel szembeni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.
Budapest, 2019. szeptember 18.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás s.k. előadó bíró, Dr. Vitál-Eigner Beáta s.k. bíró

A kiadmány hiteléül:
tisztviselő