A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.VI.37.545/2016/9.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás előadó bíró, Dr. Tergalecz Eszter bíró
	
A felperes: felperes neve

A felperes képviselője: Dr. ... Ügyvédi Iroda
	
Az alperes: Pest Megyei Rendőr- főkapitányság (alperes címe)

Az alperes képviselője: Dr. ... jogtanácsos
	
A per tárgya: rendkívüli halálesettel kapcsolatos ügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: a felperes

A felülvizsgálati kérelem száma: 13.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2016. március 31-én kelt 3.K.27.752/2015/8. számú ítélete
Rendelkező rész 
A Kúria a Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 3.K.27.752/2015/8. számú ítéletét hatályában fenntartja.
A felülvizsgálati eljárási illetéket és a pártfogó ügyvédi díjat az állam viseli.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A Vác-Sződliget települések közötti nyílt vasúti pályaszakasz 300-307 szelvényében áthaladó 2378 számú motorvonat 2014. február 18-án 22 óra és 22 óra 01 perc közötti időben halálra gázolta fk. ... budapesti lakost. Az elsőfokú rendőrhatóság a rendkívüli haláleset körülményének kivizsgálására eljárást indított, melynek során részletes bizonyítási eljárást folytatott le. Határozatában a közigazgatási hatósági eljárást a halottvizsgálatról és a halottakkal kapcsolatos eljárásról szóló 351/2013. (X.4.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 25. § (3) bekezdése alapján befejezte. Az indokolás szerint az elhunyt halála napján ... a West End City Centernél elköszönt, majd ... és ... társaságában a Nyugati pályaudvaron felszállt egy vonatra wc használata céljából. A vonatról ... és ... leszállt, a vonat elindult, melyről fk. ... le akart ugrani, ezt a jegyvizsgáló megakadályozta. A fiatalember Vác-alsó állomáson a vonatról leszállt. A hatóság bizonyítékok hiányában nem tudta megállapítani, hogy az elhunyt ezt követően hogyan jutott el a gázolás helyszínére. Valószínűsítette, miszerint a kérdéses pályaszakaszt 21 óra 56 perckor elérő ... EC175 nemzetközi gyorsvonat elsodorta fk. ...t, aki ennek során felületi sérüléseket szenvedett, felső ruházatát a vonat leszakította. A sérülései befolyásolták tájékozódási és mozgási képességét, a pályatesten négykézláb áthaladva a szemből érkező motorvonat elütötte. A Facebook-on terjedő híresztelésekre is figyelemmel az elsőfokú szerv a hatósági boncolást követően igazságügyi boncolást is elrendelt, majd igazságügyi orvosszakértői véleményt szerzett be. Meghallgatta a szóbeszéd alapján gyanúba kevert ..., aki tagadta bűncselekmény elkövetését, előadásának valóságtartalmát az általa önként vállalt poligráfos hazugságvizsgálat alátámasztotta. Az elsőfokú hatóság határozatot hozva összességében megállapította, hogy fk. ... rendkívüli halála kapcsán idegenkezűség, bűncselekmény gyanúja nem tárható fel. 
[2]	A határozattal szemben az elhunyt édesanyja, a felperes terjesztett elő fellebbezést. Az alperes a 2015. május 20-án kelt 13000/2757-12/2014.ált. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta. Hangsúlyozta, az eljárás során olyan személyi és tárgyi bizonyíték beszerzése nem volt lehetséges, ami igazolta volna, hogy fk. ...t valaki bántalmazta (megszúrta), majd a sínek közé kergette. Nincs olyan adat, mely a felperes előadását támasztotta volna alá. Az eljárás során a felperes által elmondottak minden kétséget kizáróan megcáfolásra kerültek.
	A kereseti kérelem
[3]	A felperes eljárási- és anyagi jogi jogszabálysértésekre hivatkozással keresettel támadta az alperes határozatát kérve annak bírósági felülvizsgálatát.

	Az elsőfokú ítélet

[4]	A közigazgatási és munkaügyi bíróság jogerős ítéletében a keresetet elutasította. Az indokolásban felhívta a Rendelet 8. § (2), 9. § (1), (2), 21. § (1), (25. § (3) bekezdését; a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 3. § (2) bekezdés b) pontját, 50. § (1) bekezdését, valamint a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 164. § (1), 336/A. § (2) és 339. § (1) bekezdését.
[5]	A per érdemében az elsőfokú bíróság kifejtette, az eljárt hatóságok tényállás-tisztázási kötelezettségüknek maradéktalanul eleget tettek, megalapozottan jutottak arra a megállapításra, hogy az elhunyt halálával kapcsolatban bűncselekmény gyanúja nem merült fel. A felperes ennek ellenkezőjét állította, de azt alátámasztó bizonyítékot nem tárt a bíróság elé. Minden alapot nélkülöz az a felperesi feltevés, mely szerint a gyermekét halála előtt megszurkálták, majd a sínek közé kergették, ezzel előidézték a balesetet. A tanúvallomásokból egyértelmű, hogy a fiatalember társaival együtt felszállt a vonatra, melyről Vác-alsón szállt le. A körülmények miatt nem áll rendelkezésre bizonyíték az elhunytnak a balesetet helyszínére történő eljutásáról, azonban ez bűncselekmény elkövetésének alapos gyanúját nem alapozza meg.
[6]	A boncolási jegyzőkönyvek rögzítették a halál okát és a holttesten talált sérülések keletkezési módját. A szakértők bűncselekményre utaló adatot nem észleltek. A felperes alaptalanul hivatkozott arra, hogy a hatóság nem tisztázta a tanúvallomások közötti ellentmondásokat. A szóbeszéd alapján gyanúba kevert ... előadását a poligráfos hazugságvizsgálat alátámasztotta. 
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[7]	A jogerős ítélet ellen a felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet annak hatályon kívül helyezése és az elsőfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítása iránt. Érvelése szerint az ítélet megalapozatlan, mert az ügyben eljárt hatóságok részéről hiányosan feltárt tényálláson alapul, továbbá nem veszi figyelembe a rendelkezésre álló iratok ellentmondásait. Az ítélet iratellenes és okszerűtlen, a Pp. 206. § (1) bekezdésébe ütközik.
[8]	... és ... tanúvallomásának igazságtartalma erősen megkérdőjelezhető, mert azok ellentmondanak a toxikológiai vizsgálat eredményének. A szakvélemény két olyan sérülést is feltárt, melyek esetén kizárható, hogy azok a vonattól való ütközésből származnak, vagyis az idegenkezűség megállapítható. Az eljárás során felmerült tényállási hiányosságokat a hatóságok maguk pótolták és így iratellenes, logikai ellentmondással terhelt döntéseket hoztak. A boncolási jegyzőkönyv az idegenkezűség fennállását támasztja alá. Az elhunyt vágásos sérülései a fenyegetettség érzésének kiváltására alkalmasak voltak, ez megmagyarázza a síneken tartózkodást. A hatóságok elmulasztottak beszerezni fontos felvételeket a West End-ről és környékéről, a Nyugati pályaudvarról és környékéről, valamint a váci vasútállomásról.
[9]	A felperes rámutatott, a MÁV Baleset-vizsgálati zárójelentése nem zárja ki a vonatvezető és a MÁV felelősségét. Az alperes nem támasztotta alá bizonyítékokkal, hogy az elhunytat elsodorta volna a ... EC. Ezzel szemben utóbbi vonatszerelvényen vérgyanús szennyeződés nem volt található.
[10]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmet nem terjesztett elő.
A Kúria döntése és jogi indokai
[11]	A felülvizsgálati kérelem alaptalan.
[12]	A Pp. 275. § (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[13]	A Kúria álláspontja szerint az elsőfokú bíróság a pontosan és törvényesen megállapított tényállásból mindenben helytálló jogi következtetést vont le. Az ítéletben foglaltakkal a felülvizsgálati bíróság egyetért, a felülvizsgálati kérelemben írtakra tekintettel az alábbiakat fejti ki.
[14]	A Kúria elsődlegesen rögzíti, az elsőfokú bíróság vizsgálta a közigazgatási eljárás teljes anyagát, a felek perbeli nyilatkozatait, beadványait, így a bizonyítékokat a Pp. 206. § (1) bekezdése alapján a maguk összességében értékelte és helyesen állapította meg, hogy a kereset nem alapos. Jogszabálysértést ebben a körben a rögzített tényállás iratellenessége, a bizonyítékok kirívóan okszerűtlen vagy a logika szabályaival ellentétes mérlegelése alapozhat meg, ilyen jogsértést azonban nem tárható fel.
[15]	A Rendelet 8. § (2) bekezdése értelmében a rendkívüli halállal kapcsolat eljárás célja a halál okának és körülményeinek megállapítása, ideértve a halál rendkívüliségének vizsgálatát, valamint a bűncselekményre utaló adatok felmerülésének kizárását. A Rendelet 21. § (1) bekezdése tartalmazza a boncolás során megállapítandó tényeket. A 24. § szerint, ha a szakértő az eljárása során bűncselekményre utaló adatot észlel, a boncolást azonnal félbeszakítja és értesíti a hatóságot. A 25. § (1) bekezdése alapján, ha a hatóság az eljárás során bűncselekményre utaló adatot észlel, a rendkívüli halállal kapcsolatos hatósági eljárást megszünteti és értesíti a büntetőeljárás megindítására jogosult szervet. A 25. § (3) bekezdése rögzíti, hogy az (1) és a (2) bekezdésben foglalt esetek kivételével a hatóság a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján határozatot hoz, amely a Ket.-ben előírtakon kívül tartalmazz a) a szakvélemény lényegi megállapításait, b) a halál okát, c) annak megállapítását, hogy az eljárás során bűncselekményre utaló adat nem merült fel és d) a szakértő által javasolt, de a hatóság által el nem rendelt vizsgálatokat, valamint az elrendelés elutasításának indokát.
[16]	A felülvizsgálati bíróság hangsúlyozza, az elsőfokú bíróság a részletesen indokolt, a Pp. 221. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelő ítéletében helytállóan állapította meg, hogy az eljárt rendőrhatóságok a tényállást teljes körűen feltárták, a rendelkezésre álló bizonyítékokat okszerűen értékelték, megalapozottan jutottak arra a következtetésre, miszerint az elhunyt halálával kapcsolatban bűncselekmény gyanújára utaló körülmény nem állapítható meg. A Pp. 164. § (1) bekezdésére figyelemmel a közigazgatási perben a felperest terhelte a bizonyítási kötelezettség, melynek azonban nem tett eleget. A hatósági eljárás során beszerzett bizonyítékok egyértelműen abba az irányba mutatnak, hogy az elhunyt halálával kapcsolatban idegenkezűség, és egyúttal bűncselekmény gyanújára vonatkozó tény, adat nem merült fel.
[17]	A hatósági eljárás során beszerzett igazságügyi orvosszakértői vélemény szerint a boncjegyzőkönyv „külsérelmi nyomok” fejezetében rögzített 2. és 3. számú sérülések keletkezhettek éles- heggyel bíró tárgyak - például éles vasúti töltés kövei, a szerelvény éllel- heggyel bíró alkatrészei - által okozott sértés következtében. Ezek a sérülések nem okozhattak szédülést, a térbeli- időbeli tájékozódó képesség módosulását, eszméletvesztést. A Kúria rámutat, nem tényszerű az a felperesi érvelés, mely szerint a szakvélemény két olyan sérülést is feltárt, amelyek esetén kizárható, hogy azok a vonattól való ütközéstől származnak, vagyis az idegenkezűség megállapítható. Ezzel szemben az elhunyt arcán látható sérülések bűncselekmény elkövetésére nem utalnak. Az alkohol vizsgálati jegyzőkönyv rögzíti, hogy az elhunyt véralkohol koncentrációja kevesebb mint 0,20 ezrelék volt, vagyis nem állt alkoholos befolyásoltság alatt a baleset időpontjában. A rendőrhatóság a tényállás tisztázása során tanúkat hallgatott meg, közülük többen előadták, hogy az elhunyt a halálesetet megelőzően alkohol tartalmú italokat fogyasztott. Ez az ellentmondás azonban - a hatósági eljárás során beszerzett egyéb bizonyítékokkal összevetve - nem vezethet az idegenkezűség megállapításához.
[18]	A Kúria kiemeli, a váci vasútállomáson készült felvételek beszerzése szükségtelen volt, a vonat jegyvizsgálója tanúvallomásában előadta, hogy a vonatról Vác-alsón fk. ... leszállt. Szükségtelen annak bizonyítása, hogy ... és ... a Nyugati Pályaudvaron a vonatot elhagyták, mert ezt alátámasztja az ő vallomásukon kívül a jegyvizsgáló előadása is. A West End-ben készült felvételek a felülvizsgálati bíróság megítélése szerint az ügyben az idegenkezűség megállapítása vonatkozásában nem relevánsak. A MÁV Baleset-vizsgálati zárójelentése - a felperes okfejtésével szemben - kizárja a vonatvezető és a MÁV felelősségét a baleset bekövetkeztében. Az alperes és az elsőfokú bíróság helyesen következtetett arra, hogy a ... EC 175 vonat sodorta el a fiatalembert. A vonatszerelvény átvizsgálása során vérgyanús szennyeződést nem találtak, azonban ez az elsodrásra vonatkozó hatósági feltevést nem zárja ki.
[19]	A Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdését alkalmazva hatályában fenntartotta, mert az nem sérti a felülvizsgálati kérelemben megjelölt jogszabályhelyet.
A döntés elvi tartalma
[20]	A rendőrhatóság jogszerűen fejezi be a rendkívüli haláleset miatt indított eljárását, ha annak során bűncselekményre utaló adat nem merült fel.
Záró rész
[21]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[22]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmet nem terjesztett elő, ezért részére felülvizsgálati eljárási költség nem jár.
[23]	A pervesztes felperes teljes személyes költségmentes, ezért a feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket és a pártfogó ügyvéd díját az állam viseli a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 14. §-a alapján.
[24]	Az ítélet elleni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki. 
Budapest, 2017. április 26.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás s.k. előadó bíró, Dr. Tergalecz Eszter s.k. bíró
A kiadmány hiteléül:
tisztviselő