A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
í t é l e t e

Az ügy száma: Kfv.IV.37.428/2019/10.

A tanács tagjai: Dr. Patyi András a tanács elnöke, Dr. Dobó Viola előadó bíró, Dr. Varga Eszter bíró	
	
A felperes: felperes neve
                   (...	
	
A felperes képviselője: Hegymegi-Barakonyi és Társa Baker&Mckenzie Ügyvédi Iroda (... ügyintéző ügyvéd: Dr. Hegymegi-Barakonyi Zoltán)

Az alperes: Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal
                    (2500 Esztergom, Rudnay Sándor tér 2.)	
	
Az alperes képviselője: dr. Katics Zsuzsanna főosztályvezető- helyettes
		
A per tárgya: ingatlan-nyilvántartási ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata
	
A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: alperes
	
A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.K.27.627/2018/12. számú ítélete

Rendelkező rész

A Kúria a Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.K.27.627/2018/12. számú ítéletét hatályon kívül helyezi és a keresetet elutasítja.

Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az alperesnek 15 napon belül 10.000 (tízezer) forint elsőfokú perköltséget.

Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 70.000 (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.

I n d o k o l á s
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	... kizárólagos tulajdonát képezte a bábolnai ... hrsz. alatt nyilvántartott, ... m2 területű szántó művelési ágú és géptároló megnevezésű ingatlan. A tulajdonos 2017. február 2-án kérelmet nyújtott be perbeli ingatlan művelési ágának megváltoztatása iránt. Az elsőfokú hatóság a 2015. március 20. napján kelt 10023/3/2015.02.11. számú határozatával az ingatlan teljes területére engedélyezte a végleges más célú hasznosítást mezőgazdasági tevékenység végzéséhez szükséges építmények elhelyezéséhez. A tulajdonos az ingatlanon megvalósítandó mezőgazdasági géptároló, mérlegház és terménytároló létesítésére 2016. augusztus 25. napján építési engedélyt, majd 2016. december 12. napján használatbavételi engedélyt kapott.

[2]	 Az elsőfokú hatóság - helyszíni szemle ténymegállapításai alapján - kiállította a 31004/2/2017.02.02. számú hatósági bizonyítványt, amely igazolta a végleges más célú hasznosítás megvalósulását. Erre figyelemmel az elsőfokú hatóság a 31004/3/2017.02.02. számú határozatával a művelési ág változást átvezette az ingatlan tulajdoni lapjára, melynek következtében az ingatlan megjelölése „kivett” telephely, udvar és géptároló, és parkoló" lett. Ezt követően szerezte meg a felperes a 2017. március 6. napján adásvételi szerződéssel a „kivett” telephely, udvar és géptároló, parkoló megjelölésű, művelés alól kivont ingatlan tulajdonjogát. A tulajdonjog változást a 31956/2/2017.03.08. számú határozat (a továbbiakban: Bejegyző Határozat) alapján - az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezték.

[3]	Az elsőfokú hatóság vezetője a művelési ág változás átvezetésére és a tulajdonjog bejegyzésére irányuló eljárások utólagos ellenőrzését rendelte el, melynek keretében végzett helyszíni szemle eredményeként, a 2017. május 3. napján kelt 20117/8/2017. számú határozatával a Hatósági Bizonyítvány1.-et visszavonta, annak valótlanságára hivatkozással. Az alperes a 2017. július 21. napján kelt 10112/2/2017. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta. A felperes és Bernát István e döntéssel szemben benyújtott keresete folytán Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.310/2017. ügyszámon közigazgatási per (a továbbiakban: hatósági bizonyítvány per) indult.

[4]	A HB1. Visszavonó Határozatra tekintettel a Komárom-Esztergom Megyei Főügyészség a törvénysértővé vált művelési ág változásáról szóló határozat visszavonását indítványozta a 2017. augusztus 17-én kelt ügyészi felhívásában. Az elsőfokú hatóság a 2017. augusztus 28. napján kelt 36635/2/2017.08.21. határozatával a művelési ág változásáról szóló határozatát visszavonta és elrendelte az eredeti állapot visszaállítását. Megállapította, hogy ezen határozat hatálya a további bejegyzésre is kiterjed, ezért egyidejűleg törölte a felperes tulajdonjogára vonatkozó bejegyzést és visszajegyezte ... tulajdonjogát. A felperes és ... fellebbezése folytán eljárt alperes a 2017. október 24. napján kelt 30.130/3/2017. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta. A felperes és ... ezen döntéssel szemben és keresetet terjesztett elő a Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságon, amely a 3.K.27.013/2018. ügyszámon volt folyamatban.

[5]	Az elsőfokú hatóság a művelési ág változásáról és a felperes tulajdonjogának bejegyzéséről szóló határozatok visszavonásával egyidejűleg értesítette a felperest, hogy az ügyészi felhívásban foglaltak alapján új eljárást indított a perbeli ingatlant érintő művelési ág változás átvezetésére irányuló, továbbá a tulajdonjog bejegyzésre irányuló beadványokat érintően.

[6]	Az új eljárásra kijelölt elsőfokú hatóság által - helyszíni szemlét követően - 2017. október 6. napján kiállított 10080-8/2017. számú hatósági bizonyítvány szerint a 10023/3/2015.02.11. számú, végleges más célú hasznosítás engedélyezése tárgyú határozatban foglalt, az ingatlan teljes területére vonatkozó végleges más célú hasznosítás érdekében létesítendő építmények részben valósultak meg. Az ingatlan nyugati oldalán található olyan termőföld, ahol a termőréteg megbontása nem történt meg. Nem valósult meg a termőföld olyan végleges, a termőföld védelméről szóló 2007. évi CXXIX. törvény (a továbbiakban: Tfvt.) 9. § (1) bekezdés a) pontja szerinti igénybevétele, amellyel a termőföld a továbbiakban mezőgazdasági hasznosításra véglegesen alkalmatlanná válik. Az új hatósági bizonyítványra figyelemmel az elsőfokú hatóság a művelési ág átvezetésére irányuló új eljárásban 2017. október 17-én kelt 36. 635/11/2017. 08. 21. számú határozatával ... művelési ág változás átvezetése iránti kérelmét elutasította, mely elsőfokú határozatot az alperes a fellebbezési eljárásban 2018. január 15. napján kelt 30.144/3/2017. számú határozatával helybenhagyta. Indokolása szerint nem áll rendelkezésre olyan hatósági bizonyítvány, amely igazolta volna az Engedélyező határozat szerinti végleges más célú hasznosítás megvalósítását. A felperes és ... keresete folytán indult közigazgatási perben a Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2018. szeptember 12-én kelt 8. K.27. 226/2018/15. számú ítéletével keresetet elutasító döntést hozott.

[7]	A felperes tulajdonjogának bejegyzésére irányuló kérelem tárgyában indult megismételt eljárásban az elsőfokú hatóság a 2017. november 7-én kelt 36.635/12/2017.08.21. számú határozatával - a művelési ág változás átvezetésére irányuló kérelem elutasítására figyelemmel - a felperes tulajdonjog bejegyzésre irányuló kérelmét elutasította. A kérelem elutasítására - a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: Földforgalmi tv.) 9. § (1) bekezdésében, 11. § (2) bekezdésében, valamint a 60. § (1) bekezdésében foglaltakra hivatkozással - az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény (a továbbiakban Inytv.) 51. § (1) bekezdése alapján az okirat nyilvánvaló érvénytelensége miatt került sor. A kérelem elintézése során ugyanis megállapítást nyert, hogy az ingatlan szántóként szerepel az ingatlan-nyilvántartásban, mely a Földforgalmi tv. hatálya alá tartozó mezőgazdasági hasznosítású földnek minősül, ezért a jogi személyiséggel rendelkező felperesi gazdasági társaság tulajdonszerzése a Földforgalmi tv szerzési tilalmába ütközik.

[8]	 A felperes és ... jogorvoslati kérelmére indult egyesített másodfokú eljárásban az alperes a 2018. július 13-án kelt 30.078/2018. szám alatti egybefoglalt döntést tartalmazó határozatával az elsőfokú hatóság határozatát helybenhagyta, továbbá ugyanezen határozatba foglalt végzésével elutasította a felperes másodfokú eljárás felfüggesztésére irányuló kérelmét. Határozata indokolása szerint a döntés meghozatalakor az ingatlan-nyilvántartásban szereplő adatokat kellett figyelembe vennie, mert azoktól az ingatlanügyi hatóság eljárása során a Ptk. ingatlan-nyilvántartási adatok irányadó jellegét kimondó 5:177. §-a alapján nem térhet el. Rögzítette, hogy a perbeli külterületi ingatlan vonatkozásában korábban lefolytatott földvédelmi és ingatlan-nyilvántartási eljárások nem előzményei a tulajdonjog bejegyzési eljárásnak, ezen eljárásokban hozott hatósági döntések önálló jogorvoslat tárgyát képezik, mely eljárások szabályszerűségével kapcsolatos fellebbezési hivatkozásokat a közigazgatási perben eljáró bíróság ítéli meg.

A kereseti kérelem és az alperes védekezése

[9]	A felperes keresetet terjesztett elő az alperes határozatával szemben, melyben elsődlegesen a másodfokú határozatnak az elsőfokú határozatra is kiterjedő megváltoztatását kérte akként, hogy a perbeli ingatlanra vonatkozó tulajdonjoga kerüljön visszajegyzésre. Másodlagosan kérte a másodfokú határozatnak elsőfokú határozatra is kiterjedő megsemmisítését és az elsőfokú hatóság új eljárás lefolytatására kötelezését.

[10]	Sérelmezte, hogy az elsőfokú hatóság mind az eljárás megindító végzésében, mind az egybefoglalt határozatában elmulasztotta vizsgálni az ügyészi eljárás megindításának okait és körülményeit. Az ügyészi felhívás a hatósági bizonyítvány és a kivonási határozat visszavonását indítványozta, az semmilyen tekintetben nem érintette felperes tulajdonjogát, így fogalmilag nem épülhetett arra a bejegyzési kérelmét elutasító határozat. Álláspontja szerint az új eljárás megindítására és lefolytatására jogszabálysértő módon került sor. Az új eljárás meg sem indulhatott volna, amíg a hatósági bizonyítvány és visszavonási határozatok tárgyában folyamatban lévő peres eljárások le nem zárulnak. Jogszerű eljárás esetén az elsőfokú hatóság köteles lett volna felfüggeszteni az új eljárást az Inytv. 47. § (2) bekezdése alapján, mivel a hatósági bizonyítvány jogszerűsége tárgyában folyamatban lévő peres eljárásra figyelemmel a felperes és a hatóságok között jogvita alakult ki. A Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság által meghozott ítéletek következtében az új eljárás lefolytatásának és az új határozat meghozatalának alapja megdőlt, ezért a hatóság döntése megalapozatlan. Kifejtette, hogy az ingatlan nyilvántartott művelési ága a valósággal ellentétes és jogsértő. Az ingatlan valós állapota szerint megfelel a „kivett” minősítésnek, és jogi jellege szerint már nem termőföld, a hatóság mégis elutasította a felperes bejegyzési kérelmét termőföldszerzési korlátokra hivatkozva.

[11]	Felperes hivatkozása szerint a bejegyzés Ptk. 5:183. § szerinti törlésének feltételi nem teljesültek, valamint a Inytv. 65/B. § (1) bekezdése helyes alkalmazásából is az következik, hogy a művelési ág változásáról szóló döntés visszavonása, illetve annak elutasítása a megismételt eljárásban nincs összefüggésben a felperes tulajdonjogának bejegyzésével.

[12]	Az alperes a védiratában a felperes keresetének elutasítását kérte. Arra hivatkozott, hogy sem a felperes tulajdonjogának törlése, sem pedig az új eljárás nem az ügyészi felhíváson, hanem az Inytv. 65/B. § (1) bekezdésén alapult. A tulajdonjog törlésére nem az új eljárás eredményeként került sor, éppen a tulajdonjog törlése tette szükségessé az eljárás megismétlését. Hangsúlyozta, hogy a tulajdonjog bejegyzése iránt előterjesztett, kérelemre indult megismételt ingatlan-nyilvántartási eljárásban a tényállás tisztázása és az érdemi döntés meghozatala a rendelkezésre álló kérelem és okiratok (adás-vételi szerződés) alapján, és az ingatlan-nyilvántartásban foglalt adatok figyelembevételével történt. Fenntartotta azon álláspontját is, hogy a megelőző eljárások nem képezik előkérdését a  jelen eljárásnak, ezért a hatályos jogszabályok alapján a hatóságnak nem volt lehetősége az új eljárást felfüggeszteni.

Az elsőfokú ítélet

[13]	A Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság felperes keresetének részben helyt adva az alperes határozatát az elsőfokú hatóság határozatára is kiterjedően megsemmisítette és az elsőfokú hatóságot új eljárásra kötelezte.

[14]	 	Megállapította, hogy az alperes határozata jogszabálysértő, mivel a Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.310/2017/30., valamint a 3.K.27.013/2018/25. számú ítéleteinek jelentős kihatása van jelen eljárásra, ezen ítéleteket nem lehetett figyelmen kívül hagyni a tulajdonjog bejegyzése iránti kérelem elutasításának jogszerűsége vizsgálata során. A Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 3.K.27.013/2018/25.számú ítélet alapját azon közigazgatási eljárás képezte, amelynek során a hatóság visszavonta a felperes tulajdonjog bejegyzését, és visszaállította az eredeti állapotot. Figyelemmel arra, hogy a bíróság a 3.K.27.013/2018/25. számú ítéletével hatályon kívül helyezte a tulajdonjog bejegyzésének visszavonásáról szóló döntést, ezért a jelen eljárás alapját képező megismételt eljárásban hozott tulajdonjog bejegyzésével kapcsolatos eljárás jogszabálysértő, mivel a tulajdonjog bejegyzést visszavonó határozat, annak hatályon kívül helyezése folytán nem létezik, így a hatóság egy nem létezőnek tekintett eljárás alapján indította meg a megismételt eljárást a tulajdonjog bejegyzéssel kapcsolatban.

[15]	 A bíróság álláspontja szerint az ingatlan művelési ágának megváltoztatása és a tulajdonjog bejegyzése tárgyában indult eljárások, egymással szorosan összefüggenek, az előbbi eljárás érdeme érinti a tulajdonjog bejegyzésének teljesíthetőségét. Megállapította, hogy az ingatlan művelési ága - Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 3.K.27.013/2018/25. számú ítéletére tekintettel - nem tisztázott, melyről alperes tudomással bírt, mégsem tisztázta kellőképpen a döntéshez szükséges tényállást. E körben a felperes ingatlan adásvételére irányuló szándéka sem hagyható figyelmen kívül, amely - az ingatlan-nyilvántartás közhitelességében bízva - nem termőföldre irányult, hanem művelés alól "kivett" ingatlanra vonatkozott. Ennek figyelembevételével azt a következtetést vonta le, hogy a művelési ág megváltozásával kapcsolatos eljárás érdemi elbírálása nélkül nem lehet a tulajdonjog bejegyzése tárgyában megalapozott érdemi döntést hozni.

[16]	 A bíróság nem tartotta alaposnak a felperes ügyészi felhívás körében felhozott indokait, rámutatva arra, hogy a visszavonó határozatok jogszerűsége, a tulajdonjog bejegyzésének törlése és az ezzel kapcsán hivatkozott szabályszegések nem képezték tárgyát jelen peres eljárásnak, ezen határozatokkal szemben külön perorvoslatnak volt helye. Kiemelte, hogy ezeket az eljárásokat - annak ellenére, hogy egymásra épülnek - egymástól elkülönülten kell kezelni, az adott eljárásban nem lehet hivatkozni a másik eljárásban észlelt jogszabálysértésre. Emiatt mellőzte a bíróság a jóhiszeműen szerzett jogok sérelmének és a megismételt eljárás során kiállított új hatósági bizonyítvánnyal kapcsolatban előadott eljárási jogszabálysértések vizsgálatát is.

[17]	 A bíróság az eljárás felfüggesztésének elutasításával kapcsolatban az alperesi álláspontot osztotta, megállapítva, hogy az ingatlan-nyilvántartási eljárásban az Inytv. 47. §-ában foglalt speciális rendelkezéseket kellett alkalmazni, melynek (2) bekezdése kifejezetten okirat érvénytelensége iránt indított polgári peres eljárásokhoz kapcsolódhat, a hatóságok és a felperes között folyamatban lévő közigazgatási peres eljárásokra nem alkalmazható. Ugyanakkor rámutatott azon hiányosságra, hogy az alperes a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 31. § (1) bekezdés l) pontjában foglaltak alkalmazásának lehetőségét eljárása során nem vizsgálta.

[18]	 A bíróság a megismételt eljárásra vonatkozóan előírta, hogy a felperes tulajdonjog bejegyzése iránti kérelmét a Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 3.K.27.013/2018/25. számú ítéletében adott iránymutatás szerint lefolytatott megismételt eljárásban hozott jogerős döntés bevárását követően kell ismételten elbírálni, mely eljárásban már az általános közigazgatási rendtartásról szóló 2016. évi     törvény (Ákr.) rendelkezéseit kell alkalmazni.

A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[19]	 A jogerős ítélettel szemben az alperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet, kérve annak hatályon kívül helyezését és az ügyben eljárt elsőfokú bíróság új eljárás lefolytatására és új határozat hozatalára utasítását.

[20]	 Alperes álláspontja szerint az ítélet az ügy érdemére kiható módon jogszabálysértő, mert a bíróság a közigazgatási tevékenység jogszerűségét nem a megvalósításának időpontjában fennálló tények alapján vizsgálta, megsértve ezáltal a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 85. § (2) bekezdését. A jogszabályba ütköző és iratellenes az ítéletnek az ügy érdeméhez tartozó azon megállapítása, hogy a tulajdonjog bejegyzést visszavonó határozat, annak hatályon kívül helyezése folytán nem létezik, így a hatóság egy nem létezőnek megtekintett eljárás alapján indította meg a megismételt eljárást. Az alperes kiemelte továbbá, hogy szemben a jogerős ítélettel nincs jogszabályi lehetőség a korábban lefolytatott eljárások, illetve azokban hozott döntések felülvizsgálatára induló közigazgatási perek érdemi befejezésének bevárására, mert a hatóságot eljárási kényszer terheli a kérelmek határidőben történő elbírálására.

[21]	 Hivatkozása szerint az ítélet indokolása egymásnak ellentmondó, logikátlan és okszerűtlen megállapítást tartalmaz, továbbá az ingatlan-nyilvántartási eljárási irányadó szabályokkal is ellentétes, mivel az adatváltozást rangsorban követő tulajdonjog bejegyzési kérelem elbírálása során az elsőfokú hatóságnak a tulajdoni lapon található adatok figyelembevételével kellett döntését meghoznia. A bírósági jogorvoslati kérelem tényének feljegyzéséhez a jogalkotó jogkövetkezményt nem fűz, e tény feljegyzését követően a további kérelmek a rangsor szerint intézhetők a korábbi döntéssel kapcsolatos közigazgatási perben hozott ítélet bevárásának kötelezettsége nélkül.

[22]	 Kiemelte felülvizsgálati kérelmében az alperes, hogy a döntések visszavonása következtében az elsőfokú hatóságnak - az eljárás felfüggesztésének törvényes lehetősége hiányában - az elbírálás nélkül maradt kérelmekre tekintettel jogszabályból eredő kötelezettsége volt az új eljárás megindítása és lefolytatása az Inytv. 54. § (4) bekezdése alapján, valamint az ügyészi felhívás tartalmára is figyelemmel. Az ítéletben foglaltakkal szemben a bejegyzési kérelem elbírálásakor az ingatlan művelési ága tisztázott volt. A hatóság kizárólag az ingatlan tulajdoni lapján fennálló bejegyzett jogokat és tényeket vehette figyelembe, előkérdés hiányában a rendelkezésre álló okiratok alapján megalapozott döntés volt hozható. A bíróság olyan eljárási cselekmény - a Ket. 31. § (1) bekezdés l) pontja alkalmazásának vizsgálata - elmulasztását rótta a hatóság terhére, amelynek alkalmazása az eljárás során fel sem merülhetett, mivel nem volt szükség más szerv vagy ugyanazon hatóság üggyel összefüggő hatósági döntésére. Az azonos ingatlan vonatkozásában hozott korábbi egyedi döntések jogszerűsége tárgyában született bírósági határozatok az alperes szerint nem érintik a jelen peres eljárás érdemére tartozó kérdést, ezáltal nem lehetnek hatással a per kimenetelére.

[23]	 A felperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását kérte. Érvelése szerint az alperes olyan jogszabályhelyekre hivatkozik, amelyeknek az ítélet rendelkezései alapján nincs relevanciája, ellenben nem tér ki felülvizsgálati kérelmében arra, hogy miért nem volt lehetősége alkalmazni a Ket. 31. § (1) bekezdésének l) pontját. Ezzel szemben a bíróság ítéletében a közigazgatási tevékenység megvalósítása időpontjában fennálló tényeket vizsgálta és okszerűen állapította meg a tényállást. Mivel a felperes korábban kezdeményezett pert, minthogy az elsőfokú hatóság megindította volna a megismételt eljárást, lehetőség nyílt volna a Ket. 31. § (1) bekezdésének l) pontja alkalmazására, mely rendelkezés éppen arra a helyzetre szolgál, amikor a hatóság nem tud eleget tenni a tényállásfeltárási kötelezettségének, mint jelen esetben. Emiatt sem lehet alapos a felülvizsgálati kérelemnek az eljárási kényszerre hivatkozása. Az érintett ingatlan tulajdoni lapján jogilag jelentős tényként bírósági jogorvoslati kérelem ténye volt bejegyezve, ami nyilvánvaló módon akadályát képezte a megalapozott döntés hozatalának. Mindezek alapján felperes álláspontja szerint helyesen alkalmazta a bíróság az ingatlan-nyilvántartásra és a közigazgatási eljárásra vonatkozó jogszabályokat.

A Kúria döntése és jogi indokai

[24]	 A felülvizsgálati kérelem az alábbiak szerint megalapozott.

[25]	 A Kp. 120. § (5) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a jogerős határozat meghozatalakor rendelkezésre álló iratok és bizonyítékok alapján dönt.

[26]	 A Kúria rögzíti, hogy az elsőfokú bíróság az ügyben jelentős tényeket pontosan állapította meg, melynek során számba vette a szóban forgó és a megelőző közigazgatási eljárásokban keletkezett iratokat, hatósági és bírósági döntéseket, azokat a Kp. 78. § (1) bekezdése szerint alkalmazandó polgári perrendtartásról szóló 2016. évi CXXX. törvény (a továbbiakban: Pp.) 279. § (1) bekezdésében foglaltaknak megfelelően az egyéb peradatokkal egybevetette, a felek nyilatkozatait egyenként és összességükben is értékelte. Ellenben tévedett, amikor a feltárt tényállás alapján azt a következtetéseket vonta le, hogy az ingatlanügyi hatósági eljárásban a perbeli ingatlant érintő tulajdonjog bejegyzés iránti kérelem tárgyában mindaddig megalapozott döntés nem volt hozható, amíg a rangsorban megelőző, korábbi (művelési ág változással és a visszavonó határozatokkal kapcsolatos) hatósági döntések vonatkozásában bírósági felülvizsgálat iránti per van folyamatban. Kifejtett jogi érveit a Kúria a felülvizsgálati kérelemmel támadott elvi jelentőségű jogkérdésben a következőkre figyelemmel nem osztja.

[27]	 A Kúriának a fentiekkel összefüggésben abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy ugyanazon ingatlan vonatkozásában a következő kérelem elbírálását akadályozza-e a rangsorban megelőző hatósági eljárás, illetve a hatósági döntés kapcsán folyamatban lévő közigazgatási per. Van-e jogszabályi lehetősége az ingatlanügyi hatóságnak a folyamatban lévő közigazgatási per érdemi befejezésének bevárására.

[28]	 Az Inytv. 60. § (2) bekezdése kimondja, hogy az ingatlanügyi hatóság döntése ellen indított közigazgatási per során hozott határozat hatálya a megtámadott bejegyzésen alapuló további bejegyzésre is kiterjed. A felülvizsgálati kérelem folytán hozott kúriai határozat hatályát az Inytv. 61. §-a a feleken kívül azokra is kiterjeszti, akik a felülvizsgálati kérelem benyújtása tényének bejegyzését követően szereztek jogot.

[29]	 E rendelkezések alapján megalapozottnak tekinthető a felülvizsgálati kérelemben kifejtett azon alperesi álláspont, hogy a bírósági jogorvoslati kérelem benyújtása tényének feljegyzése jogilag nem akadályozza további jogok bejegyzését és tények feljegyzését az ingatlan-nyilvántartásba, ilyen jogkövetkezményt az Inytv. a 64. §-a szerinti "perfeljegyzés"-hez sem fűz. Ugyanakkor hangsúlyozandó, hogy az azonos ingatlanra vonatkozó egymást követő eljárások szorosan összefüggenek a rangsor szerinti elintézés következtében, mivel a megelőző eljárásokban foganatosított bejegyzéseket a későbbi iktatású kérelem elbírálása során irányadónak kell tekinteni. Erre figyelemmel a visszavonást követően lefolytatott új eljárásban nem hagyhatta figyelmen kívül az alperesi hatóság az ingatlan tulajdoni lapján szereplő művelési ágra vonatkozó adatot, kizárólag azon okból, hogy a művelési ág változás átvezetésével összefüggésben hozott alperesi döntés felülvizsgálata iránt indult közigazgatási per ténye jogilag jelentős tényként volt feljegyezve. Ahogyan felperesnek a korábbi bejegyzés visszavonása és az eredeti állapot helyreállítása következtében elbírálatlanul maradt tulajdonjog bejegyzés iránti kérelmének elintézését sem tehette attól függővé az alperes, hogy a visszavonó határozat tárgyában a Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság előtt 3.K.27.013/2018. szám alatt indult perben milyen tartalmú ítéleti döntés születik.

[30]	 Az elsőfokú bíróság súlyos eljárásjogi hibát vétett azzal, hogy a felperes bejegyzése iránti kérelmét elutasító, jelen per tárgyát alperesi határozat jogszerűségét nem a Kp 85. § (2) bekezdésében előírtaknak megfelelően, a kérelem elbírálásának időpontjában fennálló tények alapján, hanem a hivatkozott elsőfokú ítélet megállapításaiból kiindulva vizsgálta és vonta le azt a téves következtetést, hogy a tulajdonjog bejegyzést visszavonó határozat hatályon kívül helyezése folytán az alperes egy nem létezőnek tekintett eljárás alapján indította meg a tulajdonjoggal kapcsolatos új eljárást. Figyelmen kívül hagyva ennek során azt, hogy a tulajdonjog bejegyzésére irányuló új eljárás több, mint egy évvel korábban indult meg és fejeződött be, mint ahogyan a Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság meghozta a tulajdonjog bejegyzést visszavonó határozat hatályon kívül helyezéséről és új eljárás elrendeléséről szóló 3.K.27.013/2018/25. számú ítéletét.

[31]	 A fentiek alapján helytállónak tekinthető a felülvizsgálati kérelem azon hivatkozása, hogy a keresettel támadott határozat megsemmisítését a bírósági döntés bevárásának elmulasztása jogszerűen nem alapozhatta meg. Nincs jogszabályi alapja az elsőfokú bíróság azon megállapításának, hogy az alperesi hatóságnak a korábbi eljárást érintő per kimenetelét be kellett volna várni ahhoz, hogy az ügyben megalapozott döntés legyen hozható. Kiemelendő továbbá, hogy a Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 3.K.27.013/2018/25. számú ítélete a jogvitát érdemben nem döntötte el, annak hatálya a jelen ügyben sérelmezett bejegyzésre az Inytv. 60. § (2) bekezdése alapján nem terjedt ki, mert az ítélet ellen felülvizsgálati eljárás indult.

[32]	 A jelen ügyben hozott elsőfokú ítélet tényállása kiegészítendő annyiban, hogy időközben a Kúria a 2020. február 11. napján kelt Kfv.IV.37.092/2019/11. számú ítéletével a Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság hatósági bizonyítvány tárgyában hozott 3.K.27.310/2017/30. számú ítéletét, a 2020. március 4-én kelt Kfv.VI.37.180/2019/11. ítéletével pedig a visszavonó határozatot hatályon kívül helyező 3.K.27.013/2018/25. számú ítéletét hatályon kívül helyezte és a felperesek keresetét elutasította. Ezen határozatokat a Kúria a jelen felülvizsgálati eljárásban már nem hagyhatta figyelmen kívül az Inytv. 61. §-a alapján.

[33]	 A Kúria megalapozottnak találta a felülvizsgálati kérelem azon hivatkozását is, hogy a jogerős ítélet indokolása egymásnak ellentmondó, logikátlan és okszerűtlen megállapításokat tartalmaz. Egyrészről rögzíti a bíróság, hogy művelési ág változására kapcsolatos eljárás érdemi elbírálása nélkül nem lehet a tulajdonjog bejegyzése tárgyában megalapozott érdemi döntést hozni, majd ezek után arra a következtetésre jut, hogy a művelési ág változás átvezetése és a tulajdonjog bejegyzése tárgyában hozott határozatok visszavonása, és tulajdonjog bejegyzés törlésének jogszerűségi vizsgálata nem képezi a jelen eljárás tárgyát, mivel ezen határozatokkal szemben külön perorvoslatnak volt helye. Az ítélet ezen megállapításai nem koherensek, ugyanis arra engednek következtetni, hogy megelőző eljárások eredménye ily módon nincs kihatással perbeli határozat jogszerűségére, ami nem támasztja alá a bíróság tényállás tisztázása kapcsán kifejtett jogi álláspontját.

[34]	 Ezzel szemben a felülvizsgálati kérelem helytállóan mutatott rá, hogy az alperesi hatóságnak a döntés visszavonása következtében az Inytv. 54. § (4) bekezdése a Ket. 20. § (1) és 33. § (1) alapján eljárási kötelezettsége volt, a felperes bejegyzési kérelmét az ügyintézési időn belül el kellett bírálnia. Az ingatlan-nyilvántartási eljárás - regisztratív jellegére figyelemmel - okirati elven alapul, ezért a tényállás tisztázására a kérelem és az okiratok, valamint az ingatlan-nyilvántartásban feltüntetett adatok figyelembevételével kerülhet sor. Az Inytv. 5. § (2) bekezdése alapján az ellenkező bizonyításáig vélelmezni kell, hogy a bejegyzett adat fennáll, ezért az ingatlan tulajdoni lapján feltüntetett tényeket és bejegyzett jogokat a bejegyzési eljárásban az alperes nem hagyhatta figyelmen kívül.

[35]	 A kérelem elbírálásának időpontjában a perbeli ingatlan művelési ága "kivett" területként szerepelt a nyilvántartásban, ezért azt mindaddig fennállónak kellett tekinteni, amíg a művelési ág megváltozásával kapcsolatos közigazgatási perben hozott döntés alapján az nem válik törölhetővé. Önmagában az a körülmény, hogy a művelési ág átvezetésével kapcsolatos bírói jogorvoslati eljárás eredménye kihatással lehet a felperes tulajdonjog bejegyzés iránti kérelmének elbírálására, sem az eljárás felfüggesztését az Inytv. 47. § (2) bekezdése alapján, sem az eljárás megszüntetését a  Ket. 31. § (1) bekezdés l) pontja alkalmazásával nem tette lehetővé az alperesi eljárásban. A felülvizsgálati kérelem elbírálása során már ismert volt a Kúria Kfv.VI.37.180/2019/11. ítéletével lezárult jogorvoslati eljárás eredménye. Az ítélet indokolása szerint " a Kúria Kfv.IV.37.092/2019/7. számú ítélete következtében a HB.1. Visszavonó Határozat továbbra is hatályos. Ez azt jelenti, hogy nincs olyan hatósági bizonyítvány, amely igazolná az ingatlan Engedélyező Határozat szerinti végleges más célú hasznosításának megvalósulását. Ennek hiányában művelési ág változás nem vezethető át, amelyre figyelemmel a korábbi bejegyzésen alapuló tulajdonjog bejegyzésnek sincs helye." E kúriai döntéssel a perbeli ingatlan művelési ágával kapcsolatos jogvita véglegesen lezárult, mely döntés hatálya az Inytv. 61. §-a alapján a jelen perben támadott alperesi határozaton alapuló tulajdonjog bejegyzésre is kiterjed. Ennek fényében a jogerős ítéletben elrendelt új eljárás - függetlenül annak törvénysértő voltától - egyben okafogyottá is vált.

[36]	 Mindezek mellett hangsúlyozza a Kúria, hogy egyes jogok bejegyzése, illetve tények feljegyzése az ingatlan-nyilvántartás szabályozásában a rangsorban következő kérelem vonatkozásában jogszerzést kizáró, korlátozó vagy feltételessé tevő jogkövetkezménnyel is járhat, feltéve, ha jogszabály kifejezetten így rendelkezik. A közigazgatási per tényének feljegyzéséhez ilyen rendelkezés nem kapcsolódik. A perbeli ingatlant érintő, egymás követően lefolytatott eljárások nem vitásan összefüggenek a rangsor elve szerinti elbírálásból adódóan, melynek tényéből még nem következik a jogerős ítéletben kifejtett azon álláspont, hogy ezen eljárásokban hozott döntések és azok felülvizsgálata során született bírósági ítéletek a tulajdon bejegyzés előkérdései lennének. Ezeknek az előzményeknek nem lehet olyan jelentést tulajdonítani, mint amelyre a felperes és az elsőfokú bíróság hivatkozott.

[37]	 A hatóság az eljárást a Ket. 31. § (1) bekezdés l) pontja alapján „megszünteti, ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, vagy ugyanannak a hatóságnak az adott üggyel szorosan összefüggő más hatósági döntése nélkül megalapozottan nem dönthető el, és törvény nem biztosít lehetőséget az eljárás felfüggesztésére.” E rendelkezés alkalmazása előkérdés fennállásának hiányában - szemben az ítéletben foglaltakkal - értelemszerűen szóba sem jöhet, ezért az alperesnek az eljárás megszüntetésére a felhívott rendelkezés alapján lehetősége nem volt.

[38]	Megjegyzést érdemel, hogy a bíróság az ítélet indokolásában mindössze felveti az eljárás megszüntetésének lehetőségét a Ket. 31. § (1) bekezdés l) pontja alapján, anélkül, hogy annak érdemi indokait kifejtené, ugyanakkor az alperesi határozat megsemmisítését maga sem e felhívott eljárási jogszabály törvénysértő mellőzésére alapítja. Az új eljárásra vonatkozóan nem az eljárás megszüntetését írta elő az alperes kötelezettségeként, hanem a Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 3.K.27.013/2018/25. számú ítéletében elrendelt megismételt eljárásban hozott jogerős döntés bevárását.

[39]	 Végezetül rögzíti a Kúria, hogy a perbeli ingatlant érintő valamennyi folyamatban lévő felülvizsgálati eljárás lezárult. A művelési ágból történő kivonást a megismételt eljárásban elutasító hozott határozat felülvizsgálata iránti közigazgatási perben hozott Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.K.27.226/2018/25. számú keresetet elutasító ítéletét a Kúria a Kfv.VI. 38.288/2018/5. számú ítéletében hatályában fenntartotta. A perbeli ingatlan művelési ága tehát kétséget kizáróan a Földforgalmi tv. hatálya alá tartozó "szántó", ezért a tulajdon bejegyzés alapját képező adásvételi szerződésnek - a Földforgalmi tv. szerzési tilalmába ütközése miatti - nyilvánvaló érvénytelensége miatt felperes tulajdonjog bejegyzés iránti kérelmének elutasítása az alperesi határozatban nem jogszabálysértő.

[40]	 A fentiekre figyelemmel a jogerős ítélet sérti a felülvizsgálati kérelem által megjelölt jogszabályokat, ezért azt a Kúria a Kp. 121. § (1) bekezdése alapján - figyelemmel a Kp. 115. § (2) bekezdése és a 99. § (3) bekezdése folytán alkalmazandó 88. § (1) bekezdés a) pontjára - hatályon kívül helyezte és a felperes keresetét elutasította.

Az döntés elvi tartalma

[41]	 Az ingatlanügyi hatóság döntése ellen indított közigazgatási per tényének feljegyzése jogilag nem akadályozza további jogok bejegyzését és tények feljegyzését az ingatlan-nyilvántartásba. A rangsorban következő, későbbi iktatású kérelmet a közigazgatási perben hozott határozat bevárása nélkül el kell bírálni, melynek során a megelőző eljárásokban foganatosított bejegyzéseket irányadónak kell tekinteni.

Záró rész

[42]	 A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a veszélyhelyzet ideje alatt érvényesülő egyes eljárásjogi intézkedésekről szóló 74/2020. (III. 31.) Kormányrendelet 41. § (5) bekezdése alapján tárgyaláson kívül bírálta el.

[43]	 A pernyertesnek minősülő alperes a Kp. 35. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó Pp. 82. § (3) bekezdésében foglaltak ellenére a felülvizsgálati eljárásban felmerült költségét nem számította fel, ezért csak a felperesnek az elsőfokú eljárásban felszámított perköltsége megtérítéséről kellett rendelkezni.

[44]	 Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § (1) bekezdése szerinti mértékű feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket a felperes a Pp. 102. § (1) bekezdésének megfelelően köteles megfizetni.

[45]	 Az ítélet elleni felülvizsgálatot a Kp. 116. § d) pontja zárja ki.

Budapest, 2020. május 19.

. Patyi András sk. a tanács elnöke, Dr. Dobó Viola sk. előadó bíró, Dr. Varga Eszter sk. bíró