A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.VI.37.185/2018/9.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Vitál-Eigner Beáta előadó bíró, Dr. Sugár Tamás bíró
	
A felperes: ... "fa" 

A felperes képviselője: Dr. ... felszámolóbiztos
	
Az alperes: alperes neve

Az alperes képviselője: ... főosztályvezető

A per tárgya: ingatlan-nyilvántartási ügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: a felperes

A felülvizsgálati kérelem száma: 9.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2017. október 24-én kelt 17.K.27.228/2017/7. számú ítélete
Rendelkező rész 
A Kúria a Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 17.K.27.228/2017/7. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 70.000.- (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A felperes és a perben nem álló osztrák állampolgár 2015. június 3. napján megállapodást kötöttek önálló tulajdonú épületek feltüntetéséről. A megállapodás 1. pontjában kijelentették, hogy az osztrák állampolgár 5121/10000, míg a felperes 4879/10000 tulajdoni arányban tulajdonosa a Fertőd, belterület ... hrsz. alatt nyilvántartott, „kivett üzletház, udvar (három üzlet)" megnevezésű ingatlannak. Rögzítették, hogy az ingatlanon áll egyrészt a változási vázrajzon „A" betűvel jelölt kivett üzemcsarnok, másrészt a változási vázrajzon „B" betűvel jelölt kivett üzletház (három üzlet) épületek állnak, jelenleg az ingatlan-nyilvántartás térképi adatbázisában a változási vázrajzon „B" betűvel jelölt ingatlan szerepel.
[2]	A megállapodás 2. pontjában a szerződő felek - egyebek mellett - kérték a földhivataltól a változási vázrajz alapján az „A" betűvel jelölt épület feltüntetését az ingatlan-nyilvántartásban. A 3. pontban kérték továbbá az ingatlan és az ingatlanon álló épületek önálló tulajdonként történő bejegyzését ráépítés jogcímén. Ennek megfelelően a ... hrsz.-ú ingatlan tulajdoni viszonyai a megállapodás 1. pontjában foglaltak szerint maradna, a .../A hrsz.-ú, „kivett üzemcsarnok", valamint a .../B hrsz.-ú „kivett üzletház (három üzlet)" 1/1 arányban a felperes tulajdonát képezné. A felek nyilatkoztak arról, hogy új tulajdont nem szereznek, csak a meglévő tulajdonukat tüntetik fel.
[3]	A záradékolt változási vázrajz és a megállapodás csatolásával a felperes kérelmet terjesztett elő az elsőfokú ingatlanügyi hatóságnál, amelyben a .../A hrsz.-ú ingatlan tekintetében épület feltüntetését és önálló tulajdon bejegyzését, míg a .../B hrsz.-ú ingatlan tekintetében önálló tulajdon bejegyzését kérte.
[4]	Az elsőfokú ingatlanügyi hatóság végzésével felhívta a felperest, hogy az ingatlanra bejegyzett terhek jogosultjainak az átvezetéséhez való hozzájárulását csatolja. Tájékoztatta, hogy amennyiben a jogosultak hozzájáruló nyilatkozatát nem csatolja, úgy az épületek feltüntetésekor a terheket valamennyi épületre átemeli az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Inytv.) végrehajtására kiadott 109/1999. (XII.29.) FVM rendelet (a továbbiakban: Inytv. vhr.) 93. § (3) bekezdése alapján. A felperes nyilatkozatot nem csatolt, viszont előadta, hogy az Inytv. vhr. 93. § (3) bekezdése nem alkalmazható, helyette az Inytv vhr. 59. §-a szerint kell eljárni.
[5]	Az elsőfokú ingatlanügyi hatóság egyszerűsített határozatával a kérelmet akként teljesítette, hogy a fertődi ... hrsz.-ú ingatlan tulajdoni lapján feltüntette az üzemcsarnokot „A" jelzéssel, „B" jelzéssel az üzletházat, valamint a tulajdoni lap III. részén lévő terheket átjegyezte a fertődi .../A és .../B hrsz.-ú ingatlanok tulajdoni lapjaira is.
[6]	A felperes fellebbezése folytán eljárt alperes a 2017. március 21. napján kelt 30268/3/2015. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta. Indokolása szerint a fertődi ... hrsz.-ú ingatlan a felperes és az osztrák állampolgár közös tulajdona, így a Ptk.-ban rögzített főszabály szerint - ha a felek eltérően nem állapodnak meg - a földrészleten emelt épületek is közös tulajdon tárgyai. Ennek megfelelően a megállapodás egyben egy közös tulajdon megszüntetését célzó megállapodás is, amelyre az Inytv. vhr. 59. §-a mellett a 93. § (3) bekezdésben foglalt szabályokat is megfelelően alkalmazni kell.
	A kereseti kérelem
[7]	A felperes jogszabálysértésre hivatkozással kérte a jogerős határozat bírósági felülvizsgálatát. Állította, hogy a tényállás helytelen megállapítása miatt téves az alperes döntése, az Inytv. vhr. 93. § (3) bekezdése nem alkalmazható, helyette az 59. § (1) bekezdése szerint kell eljárni.

	Az elsőfokú ítélet

[8]	A közigazgatási és munkaügyi bíróság jogerős ítéletével a felperes keresetét elutasította. Indokolásában leszögezte, hogy a ... hrsz.-ú ingatlan a felperes és az osztrák állampolgár közös tulajdonában áll. Az Inytv. 11. § (4) bekezdése szerint a földrészlettel együtt kell nyilvántartani a földön létesített épületet, építményt. Az ingatlanra bejegyzett jogok és tények, valamint a terhek is az azon lévő föld és épület együttesére vonatkoznak. Kiemelte, hogy az ingatlanon álló kivett üzemcsarnok önálló épületként való feltüntetésére az ingatlan tulajdoni lapjának I. pont részében került sor a művelési ág feltüntetésének helyén. 
[9]	Az Inytv. 14. § b) pontja értelmében az ingatlan-nyilvántartás az ingatlan adatai között tartalmazza az ingatlan művelési ágának vagy a terület művelés alól kivett területként való megjelölését. Ebből következően a kivett üzemcsarnok önálló ingatlanként történő feltüntetése az ingatlan művelési ágában, így az ingatlan adataiban bekövetkező változás. Erre figyelemmel az Inytv. 14. § b) pontjának megfelelően az Inytv. vhr. IV. fejezete az irányadó. 
[10]	Az adatváltozás átvezetése iránti kérelem azonban nem érinti az ingatlanra bejegyzett jogosultak jogait, tehát a földre bejegyzett jogok kiterjednek az önállóan nyilvántartott épületre is. Hangsúlyozta, hogy a felperes részbeni tulajdonában álló földrészleten lévő kivett üzemcsarnok önálló épületként történő nyilvántartása nem eredményez tehermentesítést.
[11]	Az adatváltozás átvezetéséhez a terhek jogosultjainak hozzájárulására nincs szükség, az adatváltozást hivatalból kell elvégezni, az ingatlan-nyilvántartási eljárásban a hatóság nem dönthet arról, hogy az ingatlanra bejegyzett jogok megilletik-e a jogosultat. Annak megítélése, hogy a földet terhelő jogok kiterjednek-e az önálló épületként nyilvántartott ingatlanra, nem közigazgatási eljárásra tartozó kérdés.
[12]	Megjegyezte, hogy az alperes tévedett a közös tulajdon megszüntetésével kapcsolatban, mert a felek megállapodása nem a közös tulajdon megszüntetését célozta, hanem a ráépítés tulajdonjogi következményeit rendezte.
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelmek
[13]	A jogerős ítélet ellen a felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet, amelyben az ítélet hatályon kívül helyezését és az alperes határozatának megváltoztatásával a .../A hrsz.-ú ingatlanra átvezetett terhek törlését kérte. Érvelése szerint a jogerős ítélet sérti a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.), az Inytv. 11. § (4) bekezdés a) pontját, 12. §-át és 14. § b) pontját, az Inytv. vhr. 59. § (1) és 93. § (3) bekezdését, de ellentétes a tulajdonjoggal kapcsolatos valamennyi jogelvvel is. Hangsúlyozta, hogy valamennyi teher ingatlan-nyilvántartási bejegyzése a .../A hrsz.-ú üzem és üzemcsarnok elnevezésű felépítmény megépítése és építésének elhatározása előtt került bejegyzésre, ezért ezek a terhek ezt a felépítményt nem érinthetik és nem terhelhetik.
[14]	Előadta, hogy a felépítés után a tulajdonos felperes felszámolás alá került, a felszámolás előtti időszakban semmis szerződéssel eladták az ingatlant, amely adásvételi szerződést a Győri Törvényszék megsemmisítette és a tulajdonjog az eredeti állapot szerint visszaállt. Hangsúlyozta, hogy tulajdonközösség sohasem volt, hiszen a föld és a felépítmény tulajdonjoga a felek megállapodása alapján elvált egymástól, ezért téves és jogszerűtlen az Inytv. vhr. 59. § (1) bekezdése helyett a 93. § (3) bekezdésében foglaltakat alkalmazni. Sem a közigazgatási határozatok, sem a jogerős ítélet nem jelölt meg olyan konkrét jogszabályhelyet, amely előírnál vagy lehetővé tenné a felépítmény megépítése előtti időpontban feljegyzett terhek átvitelét.
[15]	Az ítélet sérti továbbá a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 339. §-át, amennyiben túlterjeszkedett a kereseti kérelmen és általános felülvizsgálatot végzett el.
[16]	Az alperes ellenkérelmében - elfogadva az elsőfokú bíróság érvelését - a jogerős ítélet hatályában fenntartását indítványozta.
A Kúria döntése és jogi indokai
[17]	A felülvizsgálati kérelem nem alapos.
[18]	A Pp. 275. § (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[19]	A felülvizsgálati bíróság álláspontja szerint a közigazgatási és munkaügyi bíróság a pontosan és törvényesen megállapított tényállásból az ügy érdemében helytálló jogi következtetést vont le.
[20]	A közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata jogszerűségi vizsgálatot jelent, amelynek irányát a felperes keresetében megjelölt jogszabályi rendelkezés(ek) jelöli(k) ki. A Pp. 3. § (2) bekezdése értelmében a bíróság a felperes kérelméhez kötve van, az ítéletben foglalt döntésnek a Pp. 213. § (1) bekezdésének megfelelően ki kell terjednie a perben érvényesített valamennyi kereseti kérelemre, de azon nem terjedhet túl a Pp. 215. §-a szerint.
[21]	A kiemelt jogszabályi rendelkezések szerint a közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálatának alapvető kérdése az, hogy a felperes milyen jogszabálysértésre hivatkozással indította meg a közigazgatási pert. A felperes keresetében anyagi és eljárási jogszabálysértésre is hivatkozhat, továbbá arra is, hogy a határozat meghozatalakor az alkalmazott jogszabályt tévesen értelmezték. A felperes a jogszabálysértést pontos jogszabályi rendelkezéssel is megjelölheti, de nem akadálya a felülvizsgálatnak az sem, ha szövegszerűen jelöli meg azt a jogszabályhelyet, amelyre a keresetét alapítja. Bármilyen jogszabálysértésre is hivatkozik a felperes, és akármilyen módon is jelöli azt meg, az a bíróságot köti, ítéletében ezen jogszabálysértések fennállásáról vagy fenn nem állásáról kell döntenie.
[22]	A felperes keresetében azért tartotta jogszabálysértőnek az alperes döntését, mert állítása szerint az Inytv. vhr. 93. § (3) bekezdése nem volt alkalmazható, helyette az 59. § (1) bekezdése szerint kellett volna eljárni. E jogszabályi rendelkezések megjelölésén túl a felperes más jogszabálysértésre nem hivatkozott, egyéb jogi alapon nem tartotta jogszabálysértőnek a támadott döntést. Az Inytv. 14. § b) pontjára, illetve az Inytv. vhr. IV. fejezetére sem tételes jogszabályi megjelöléssel, sem szövegszerűen nem utalt.
[23]	Az előzőek értelmében az elsőfokú bíróság a Pp. 215. §-ába ütközően hívta fel ítélete indokolásában az Inytv. 14. § b) pontját, illetve az Inytv. vhr. IV. fejezetét. Erre figyelemmel a Kúria mellőzi a jogerős ítéletnek az e jogszabályi rendelkezéseken alapuló, az ingatlan adatváltozás átvezetésével kapcsolatos okfejtését (3. oldal hetedik bekezdés).
[24]	A felperes által támadott határozat azt az elsőfokú egyszerűsített határozatot hagyta helyben, amely a fertődi ... hrsz.-ú ingatlan tulajdoni lapján egyrészt feltüntette „A" jelzéssel az üzemcsarnokot, „B" jelzéssel az üzletházat, másrészt a tulajdoni lap III. részén feltüntetett terheket átjegyezte a fertődi .../A és .../B hrsz.-ú ingatlanok tulajdoni lapjaira is. A felperes a keresetében az épületek feltüntetését nem támadta, kizárólag a terhek átjegyzését kifogásolta. Ennél fogva bírósági felülvizsgálat tárgyát nem képezhette a fertődi .../A és .../B hrsz.-ú ingatlanok ingatlan-nyilvántartási kialakítása, illetve azokon az épületek feltüntetése. 
[25]	A Kúria a Pp. 275. § (2) bekezdésében foglaltak szerint a felülvizsgálati eljárásban azt sem vizsgálhatta, hogy a felperes ingatlan-nyilvántartási kérelme egyáltalán teljesíthető volt-e, jogszerű lehetőség volt-e a fentiek szerinti változások átvezetésére. 
[26]	A terhek átviteléről rendelkező határozati rész jogszerűségének megítélésénél ezért abból a jogi tényből kell kiindulni, hogy a fertődi ... hrsz.-ú beépített terület mellett az ingatlan-nyilvántartásban szerepel egyrészt a .../A hrsz.-ú ingatlan, amelyen üzemcsarnok, másrészt szerepel a .../B hrsz.-ú ingatlan, amelyen üzletház (3 üzlet) van feltüntetve.
[27]	A felperes állításával szemben az ingatlan-nyilvántartás adataiból egyértelműen megállapítható, hogy a ... hrsz. alatt nyilvántartott ingatlan a felperes és a perben nem álló osztrák állampolgár tulajdonát képezte. Ezen az ingatlanon állt az üzemcsarnok és az üzletház (3 üzlet). Ezek az épületek - a felek megállapodása szerint - az ingatlan-nyilvántartásban nem a közös tulajdont képező ... hrsz.-ú ingatlanon, hanem a később kialakított .../A, illetve a .../B hrsz.-ú ingatlanokon kerültek feltüntetésre. 
[28]	Bár a megállapodás 3. pontjában a változást ráépítés jogcímén kérték bejegyezni, a Kúria megítélése szerint azonban a megállapodás tartalmilag a korábbi osztatlan közös tulajdon megszüntetését is takarja. 
[29]	A közös tulajdon megszüntetése általában horizontális irányban történik, ám a polgári jog nem zárja ki a vertikális irányú megosztás lehetőségét sem. A helyzet speciális jellege nem változtat azon az önálló ingatlanok kialakításával a felek osztatlan közös tulajdona megszűnt, az új ingatlanok kizárólagos tulajdonosa a felperes lett. Ennél fogva az ingatlanügyi hatóság, amennyiben úgy döntött, hogy a felperes ingatlan-nyilvántartási kérelmét teljesíti, akkor azt csak a közös tulajdon megszüntetésével kapcsolatos megosztást szabályozó Inytv. vhr. 93. § (3) bekezdésében foglaltak figyelembe vételével tehette meg.
[30]	Az Inytv. vhr. 93. § (3) bekezdése kimondja, hogy közös tulajdon megszüntetésével kapcsolatos megosztás esetében a terheket - a teher jogosultjának hozzájárulása hiányában - a megosztás folytán keletkezett valamennyi ingatlanra át kell vinni olyan arányban, ahogyan azok a megosztás előtti ingatlanra kiterjedtek.
[31]	Tekintettel arra, hogy a ... hrsz.-ú ingatlan tulajdoni lapjának III. részén feltüntetett terhek jogosultjai az ingatlan megosztását és az épületek feltüntetését célzó megállapodásban nem vettek részt, és a felperes hozzájáruló nyilatkozataikat felhívás ellenére sem csatolta, ezért jogszerűen járt el az ingatlanügyi hatóság, amikor az Inytv. vhr. 93. § (3) bekezdésében foglaltaknak megfelelően a megosztás előtti ingatlan terheit átjegyezte a megosztás folytán kialakított ingatlanokra.
[32]	Mivel a megállapodás tartalmilag a közös tulajdon megszüntetésére is irányult, az Inytv. vhr. 93. § (3) bekezdése nem volt figyelmen kívül hagyható, ezért nem volt jelentősége annak a felperesi hivatkozásnak, hogy a terhek még a felépítmények megépítése előtt kerültek ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre, ahogy annak sem, hogy a felperes felszámolása előtt kötött ingatlan adásvételi szerződés semmisnek bizonyult.
[33]	A Kúria fenti döntésével nem kívánt eltérni attól a töretlen gyakorlatától, miszerint az épület önálló ingatlanként való ingatlan-nyilvántartási feltüntetéséhez szükséges az eredeti ingatlanon jelzálog joggal, illetve végrehajtási joggal rendelkező személy hozzájárulása is (Kfv.VI.37.410/2016/9.).
[34]	A Kúria a Pp. 275. § (3) bekezdését alkalmazva a jogerős ítéletet - az indokolás részbeni mellőzésével - hatályában fenntartotta.

	A döntés elvi tartalma 

[35]	A bíróság részben részben sem alapíthatja döntését olyan jogszabálysértésre, amelyre a fél a keresetében sem konkrét jogszabályhely megjelöléssel, sem szövegszerűen nem hivatkozott.
[36]	A tartalmilag közös tulajdon megszüntetését is magába foglaló megállapodásra alapított ingatlan-nyilvántartási bejegyzésnél a közös tulajdon megszüntetésére vonatkozó szabályok nem mellőzhetők.
[37]	Az épület önálló ingatlanként való ingatlan-nyilvántartási feltüntetéséhez szükséges az eredeti ingatlanon jelzálogjoggal rendelkező személy hozzájárulása, ennek hiányában az eredeti ingatlan terheit át kell jegyezni az újonnan kialakított, épületet feltüntető ingatlanra is.
Záró rész
[38]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (2) bekezdése szerint tárgyaláson bírálta el.
[39]	Az alperest nem ügyvéd vagy kamarai jogtanácsos képviselte, ezért részére felülvizsgálati eljárási költség nem állapítható meg.
[40]	A pervesztes felperes a feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § (1) bekezdése alapján köteles az államnak megfizetni a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdésének megfelelően.
[41]	Az ítélet elleni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.
Budapest, 2018. szeptember 26.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Vitál-Eigner Beáta s.k. előadó bíró, Dr. Sugár Tamás s.k. bíró
A kiadmány hiteléül:
tisztviselő