A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.VI.37.176/2018/12.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás előadó bíró,               Dr. Vitál-Eigner Beáta bíró

A felperes: felperes neve

A felperes képviselője: Dr. ...ügyvéd 

Az alperes: alperes neve

Az alperes képviselője: Dr. ... kamarai jogtanácsos

A per tárgya: földhasználati ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: az alperes

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2017. október 17-én kelt - kiegészített - 11.K.27.275/2017/14. számú ítélete

Rendelkező rész

A Kúria a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság kiegészített 11.K.27.275/2017/14. számú ítéletét hatályon kívül helyezi és kereseteket elutasítja.
Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 50.000 (ötvenezer) forint együttes elsőfokú és felülvizsgálati eljárási költséget.
Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 90.000 (kilencvenezer) forint kereseti és 70.000 (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak helye nincs.
I n d o k o l á s
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A fülei ... hrsz.-ú, szántó művelési ágú, 65 hektár 5.459 négyzetméter területű, 1.822,08 aranykorona értékű ingatlan osztatlan közös tulajdonban áll, tulajdonosai többek között a felperes, ..., ... és .... A felperesi tulajdoni hányadot az édesanyja ... és a ... Kft. (a továbbiakban: Kft.) haszonbérli.
[2]	2017. január 31-én a közös tulajdonban álló föld használatára vonatkozóan megállapodás jött létre, amelyet a felperesen kívül valamennyi tulajdonostárs aláírt. A megállapodás 2. pontja szerint az osztatlan közös földtulajdonból a mellékletet képező térképen IV. számmal jelölt, 3 hektár 6.876 négyzetméter területű, 114,41 aranykorona értékű ingatlanrész használatára a felperes, míg a VII. számmal jelölt, összesen 40 hektár 3.053 négyzetméter területű, 1.120,44 aranykorona értékű terület használatára a tulajdonostársakkal kötött haszonbérleti szerződésre figyelemmel a Kft. jogosult. A tulajdonostársak a megállapodást az ingatlanon fennálló közös tulajdon megszüntetéséig terjedő határozatlan időre kötötték.
[3]	A felperes 2017. február 27-én kelt leveleiben 3 tulajdonostárs felé jelezte, hogy a használati megosztást és a mellékelt térképi kimutatást nem fogadja el. Kifejtette, hogy a tulajdoni hányadához kapcsolódó 7 hektár 5.549 négyzetméter területet a földhasználati nyilvántartás szerint az ingatlan Füle község felőli részén 7, 4, 3 osztályú szántó területeken használja, amely használatot fenn kívánja tartani. Közte és a Kft. között az ingatlan használata körében per van folyamatban.
[4]	..., ... és ... tulajdonostársak 2017. márciusában földhasználati nyilvántartásba vétel iránti kérelmet terjesztettek elő, az elsőfokú hatóság külön-külön meghozott egyszerűsített határozataival a kérelmeknek a csatolt földhasználati megállapodásnak megfelelően helyt adott.
[5]	A határozatokat a felperes fellebbezéssel támadta, az alperes a 2017. május 15-én kelt 700.021/2017., 700.022/2017. és 700.020/2017. számú határozataival az elsőfokú határozatokat - azonos indokokra alapítottan - helybenhagyta. Kifejtette, hogy a használati megállapodást a tulajdonostársak tulajdoni hányada alapján számított 2/3-a aláírta, abból nem állapítható meg, hogy az nyilvánvalóan érvénytelen lenne. Az elsőfokú hatóság helyesen döntött, amikor a kérelmet benyújtók földhasználati lapján a föld használatát nyilvántartásba vette.

	A kereseti kérelem

[6]	A felperes keresettel támadta az alperes határozatait, kérve azok bírósági felülvizsgálatát.
Az elsőfokú bíróság a külön-külön keresetlevelekkel indított pereket egyesítette.
Az elsőfokú ítélet
[7]	A közigazgatási és munkaügyi bíróság jogerős - és a 11.K.27.271/2017/17. számú ítéletével kiegészített - ítéletében az alperes támadott határozatait - az elsőfokú határozatokra is kiterjedően - hatályon kívül helyezte és az elsőfokú hatóságot új eljárás lefolytatására kötelezte. Az indokolásban felhívta a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvénnyel (a továbbiakban: Földforgalmi tv.) összefüggő egyes rendelkezésekről és átmeneti szabályokról szóló 2013. évi CCXII. törvény (a továbbiakban: Fétv.) 69. § (3), 70. § (1), (2), 71. § (1), (2), (3), (5), (11), 71. § (2a), 95. § (3), 110. § (1) bekezdéseit; a Földforgalmi tv. 44. § (1) bekezdését; a földhasználati nyilvántartás részletes szabályairól szóló 356/2007. (XII.23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 9. § (1) bekezdését, 9. § (3) bekezdés c) pontját és a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 78. § (1) bekezdését.
[8]	A bíróság négy vonatkozásban alaptalannak tartotta a keresetet, ezek a felülvizsgálati kérelemmel nem érintettek.
[9]	Ugyanakkor osztotta a felperes azon álláspontját, hogy jogszabálysértő a földhasználati kérelem alapjául szolgáló használati rend megosztás, mert az a felperes részére használni engedett terület nagyságát nem a tulajdoni hányadnak, hanem aranykorona értéknek megfelelően határozta meg, ellentétben az Fétv. 70. § (1) bekezdésével. A tulajdoni hányadokat figyelmen kívül hagyó megállapodás olyan nyilvánvaló érvénytelenségi ok, amelyet a hatóságnak a Rendelet 9. § (1) bekezdése alapján hivatalból figyelembe kell vennie. 
[10]	Az elsőfokú bíróság kifejtette, alapos a felperes kifogása, amely szerint a hatóságoknak észlelniük kellett volna, hogy a megállapodás a föld használatát részben tulajdonostársak, részben haszonbérlő javára biztosítja. Az irányadó jogszabályhelyek - Fétv. 70. § (2), 71. § (2a) bekezdései - értelmében a megállapodásban a területeket a tulajdonostársak javára kell kijelölni. A megállapodás 2. pont VII. alpontjában a Kft., mint haszonbérlő által használni rendelt terület került meghatározásra, egyúttal zárójelesen a megállapodás felsorolja azokat a tulajdonostársakat, akiknek a területét a haszonbérlő használja. A tulajdonostársak között azonban olyanok is szerepelnek, akik nem tulajdonosok, amíg a felperes a felsorolásban nem került megjelölésre. A megállapodás ebben a körben sérti az Fétv. 70. §-át, továbbá nyilvánvalóan érvénytelen a jogszabályba ütköző rendelkezés. 
[11]	A bíróság nem osztotta az alperes azon okfejtését, hogy a Rendelet 9. § (1) bekezdése a használati rend megállapodás esetén nem alkalmazható, mert az nem minősül jogcímes szerződésnek. Ezzel szemben a jogszabályhely nem szűkíti le azon szerződések körét, amelyeknek az érvényesség kritériumának meg kell felelniük.
[12]	A használati rendben a tulajdonostársak helyett haszonbérlő javára használni rendelt földterület egyéb jogszabálysértő helyzetet is eredményezett. A megállapodás ugyanis köthető határozatlan időtartamra, de a haszonbérleti szerződés a Földforgalmi tv. 44. § (1) bekezdése alapján legfeljebb 20 évre köthető. Ezért a Kft. részére a megállapodás nem engedélyezhet határozatlan időre szóló használatot.
[13]	A bíróság rámutatott, az Fétv. 71. § (2a) bekezdése akkor teszi lehetővé több tulajdonostárs részére a terület egyben történő kijelölését, ha azt az érintett tulajdonostársak egységesen harmadik személy részére kívánják átengedni. Jelen esetben a felperes szándéka nem erre irányult, hiszen jelezte, hogy közte és a Kft. között per van folyamatban a földhasználatot illetően.
[14]	Az elsőfokú bíróság az új eljárásra előírta, hogy a kérelmekhez csatolt megállapodást jogszabályba ütközés folytán a hatóságnak nyilvánvalóan érvénytelennek kell tekintenie és a Rendelet 9. § (1) bekezdése szerint szükséges eljárnia.

	A felülvizsgálati kérelmek és ellenkérelmek

[15]	A jogerős ítélet ellen az alperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet elsődlegesen annak hatályon kívül helyezése és a keresetek elutasítása, másodlagosan a hatályon kívül helyezés mellett az elsőfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítása iránt. Okfejtése szerint a kiegészített ítélet sérti az Fétv. 70. § (1), (2), 71. § (1), (2a) és (11) bekezdéseit, valamint a Rendelet 9. § (1) bekezdését.
[16]	Hangsúlyozta, az Fétv. 70. § (1) bekezdésére alapított bírósági érvelés sem jogilag, sem ténybelileg nem felel meg a valóságnak. A bíróság nem vette figyelembe, hogy adott helyrajzi szám alatt több művelési ág is lehet, illetve a művelési ágon belül is több minőségi osztály. A perbeli ingatlan szántó művelési ágban és három minőségi osztályban van besorolva, szántó 3, szántó 4 és szántó 7 osztályba. Minél magasabb a minőségi osztály, annál rosszabb minőségű a termőföld. Amennyiben az egész terület azonos minőségű osztályú, úgy igaza lenne a bíróságnak, hogy a tulajdoni hányadrész a területi mérték felosztásával már megvalósul. Jelen esetben viszont nem erről van szó, mert minden tulajdonos, minden minőségi osztályból a tulajdoni hányadának megfelelő területtel rendelkezik, ami egyben azt jelenti, hogy a használatot is ez alapján kell megállapítani. A bíróság tévesen ítélte meg, hogy a használat nem a tulajdoni hányadoknak megfelelően került kijelölésre, ezzel szemben a használati rend nem ütközik az Fétv. 70. § (1), (2) valamint 71. § (1) bekezdésébe.
[17]	Az ítéletben foglaltakkal ellentétben nem sérült az Fétv. 71. § (2a) bekezdése, mivel a használati megállapodásban egyértelműen levezethető, hogy az a tulajdonostársak között jött létre és ők mit használhatnak. Téves az a megállapítás a bíróság részéről, hogy a használati rendben a Kft. javára történt volna területkiosztás, hiszen a megállapodásban a társaság nem szerepelt, azt nem írta alá. A megállapodás 2.VII. alpontja szerint a korábbi tulajdonosokkal kötött haszonbérleti szerződés alapján a Kft. jogosult használni a földet. Az időközbeni tulajdonos változásokhoz kapcsolódóan a haszonbérleti szerződés az új tulajdonost, így a felperest is köti.
[18]	Az alperes kiemelte, az ítélet tévesen tartalmazza azt is, hogy a földhasználati bejegyzésről szóló határozatok a haszonbérleti szerződést határozatlan időtartamúvá változtatták át, hiszen a Kft. használatát a haszonbérleti szerződés szabályozza, nem a használati megállapodás.
[19]	A bíróság helytelenül rögzítette, hogy a megállapodás nyilvánvalóan érvénytelen és a Rendelet 9. § (1) bekezdés alapján kellett volna a hatóságnak eljárnia. Jelen esetben nyilvánvaló érvénytelenség nem áll fenn, a felperes a megállapodást vitatta, amelyet nem a közigazgatási perben kellett volna támadnia, hanem az Fétv. 71. § (11) bekezdésében írtaknak megfelelően külön polgári perben. A Rendelet 9. § (1) bekezdésében előírt nyilvánvaló érvénytelenségi ok esetköre csak a jogcímes szerződésekre vonatkozik, az okirat polgári jogi érvénytelenségét a hatóság nem jogosult vizsgálni.
[20]	A felperes ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását indítványozta, mert az az irányadó jogszabályoknak megfelel. Hangsúlyozta, a földhasználati megállapodás 2. pontjában foglalt táblázatban összeadott földterület és aranykorona érték eltér a valóságoshoz képest. A megállapodás sérti az érdekeit, az alperesnek hivatalból kellett volna észlelnie annak nyilvánvaló érvénytelenségét. 

A Kúria döntése és jogi indokai

[21]	A felülvizsgálati kérelem alapos.
[22]	A Pp. 275. § (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[23]	A Kúria álláspontja szerint az elsőfokú bíróság a pontosan és törvényesen megállapított tényállásból a felülvizsgálati kérelemmel érintett részben nem helytálló jogi következtetéseket vont le.
[24]	A felperes keresetében nem vitatta azt, hogy a földhasználati megállapodás 2. pontjában foglalt táblázatban szereplő összeadott földterület és kapcsolódó aranykorona értékek a valóságostól - és a földterület tekintetében az ingatlan-nyilvántartásban szereplőtől - eltérnek. Erre irányuló kereseti kérelem és ítéleti döntés hiányában ezt a felperesi előadást a Kúria érdemben nem vizsgálhatta.
[25]	A közös tulajdonban álló földek használatának szabályait az Fétv. X. fejezete a 69-76. §-okban határozza meg. A 70. § (1) bekezdése értelmében a tulajdonostársak mindegyike jogosult a közös tulajdonban álló föld területéből a saját tulajdoni hányadának megfelelő terület használatára. A 70. § (2) bekezdése alapján az (1) bekezdés szerinti jogosultság gyakorlása, valamint a földhasznosítási kötelezettség teljesítése érdekében a tulajdonostársak - a 71. §-ban meghatározottak szerint - kötelesek a közös tulajdonban álló földön belül az egyes tulajdonostársak részére a tulajdoni hányadoknak megfelelő területek elhelyezkedését kijelölni (a továbbiakban: használati rend). A 71. § (1) bekezdéséből fakadóan a közös tulajdonban álló földön a 70. § szerinti használati rend kialakításához az e §-ban meghatározottak szerint a tulajdonostársak tulajdoni hányad alapján számított többségi döntése szükséges azzal, hogy ha a tulajdonostársak tulajdoni hányad alapján számított legalább egytizede a használati megosztásról szóló (5) bekezdés szerinti ajánlatban foglaltakban nem ért egyet, akkor a használati rend kialakításához a tulajdonostársak tulajdoni hányad alapján számított kétharmados döntése szükséges. A használati rendet a használati megosztásról szóló megállapodásban kell rögzíteni.
[26]	A perbeli földhasználati megállapodás az Fétv. 70. § (2) bekezdésében meghatározott használati rend kialakítása érdekében jött létre, azt a tulajdonostársak tulajdoni hányada alapján számított kétharmados többséggel hozták meg, ugyanis a megállapodást alá nem író felperes tulajdoni hányada nem éri el az egyharmadot.
[27]	Az elsőfokú bíróság ítélete indokolásának 3. pontjában rámutatott, a tulajdonostársaknak joguk van a közös tulajdonban álló föld használati rendjét a korábbitól eltérően szabályozni, így a közigazgatási eljárásban és közigazgatási perben nem bírt jelentőséggel, hogy a felperes - illetve haszonbérlője ... - korábban ténylegesen hol használta az őt illető tulajdoni hányadot. Az ítélet ezen részét a felülvizsgálati kérelem nem érinti, így az a Kúria által nem felülvizsgálható.
[28]	Az Fétv. 70. § (1) bekezdése a korábban hivatkozottaknak megfelelően előírja, hogy a tulajdonostársak mindegyike jogosult a közös tulajdonban álló föld területéből a saját tulajdoni hányadának megfelelő terület használatára. Az Fétv. nem rögzíti, hogy mit ért a „saját tulajdoni hányadnak megfelelő terület használata” meghatározás alatt.
[29]	A földhasználati megállapodás 2. pontja az egyes tulajdonostársakra lebontva határozza meg az általuk használható területrész nagyságát és annak aranykorona értékét a mellékelt térképmásolatra hivatkozással. Ez azt jelenti, hogy nem felel meg a tényeknek az az ítéleti ténymegállapítás, hogy a használati rend megosztás nem a tulajdoni hányad, hanem az aranykorona érték alapján valósult meg. A használati megállapodás nem vitásan nem kizárólag a tulajdoni hányadhoz kapcsolja a használható földterület nagyságát, azonban ez a perbeli ingatlan esetében csak nagy nehézségek árán lenne lehetséges, mivel a szántó ingatlan több minőségi osztályú területet foglal magába. Önmagán az a tény, hogy a megállapodás a tulajdoni hányad mellett kisegítő jelleggel figyelembe veszi a szántó minőségi osztályokat is, nem jelenti azt, hogy sérült az Fétv. 70. § (1) bekezdése.
[30]	A Kúria az Alaptörvény 28. cikkét figyelembe véve úgy értelmezi az Fétv. 70. § (1) bekezdését, hogy a „saját tulajdoni hányadnak megfelelő terület” alatt azt a területet kell érteni, amely a tulajdoni hányad értéke mellett korrekciós tényezőként értékeli a földminőséget is. A jogszabályhely ellenkező értelmezése oda vezetne, hogy egyes tulajdonostársak jóval nagyobb értékű területrészt használhatnának, mint más tulajdonostársak. Ez ellentétes lenne az Fétv. céljával, a tulajdonhoz való jog alapjogával és a gazdaságos cél elvével is.
[31]	A fentiekre figyelemmel a felülvizsgálati bíróság megállapítja, hogy a földhasználati megállapodás nem sérti az Fétv. 70. § (1) bekezdését.
[32]	Az Fétv. 71. § (2a) bekezdése értelmében a használati megosztásról szóló megállapodásban a használati rend meghatározása során több tulajdonostárs tulajdoni hányadának megfelelő mértékű terület egyben is kijelölhető, ha annak használatát egységesen egy harmadik személy részére kívánják átengedi. A korábban hivatkozott Fétv. 70. § (2) bekezdése az egyes tulajdonostársak részére kijelölendő területek meghatározását írja elő a használati rendben.
[33]	A földhasználati megállapodás 2. pontjának I-VI. alpontjai az egyes tulajdonostársak által használható területeket határozzák meg. A VII. alpont az adott tulajdonostársakkal kötött haszonbérleti szerződésre alapítottan a Kft. részéről használni rendelt területrész nagyságát és aranykorona értékét rögzíti. A Kúria megítélése szerint a VII. alpont nem ellentétes az Fétv. 70. § (2) és 71. § (2a) bekezdéseiben foglaltakkal. Ugyanis a tulajdonosok jogosultak haszonbérleti szerződéssel a tulajdoni hányadukat - vagy annak egy részét - használatra átengedni, ez azonban nem jelenti azt, hogy a használati rend szerinti megosztás a haszonbérlőhöz kapcsolódna, ugyanis a használat joga a tulajdonjog egyik részjogosítványa, amely átengedhető, de alapvetően a tulajdonjoghoz kapcsolódik. A használati rend alanyai a tulajdonostársak, ezt az elvet a földhasználati megállapodás 2. pont VII. alpontja nem sérti, mivel megjelöli az adott tulajdonostársakat, hivatkozik a haszonbérleti szerződésekre és azok jogosultjára, a Kft.-re, mint haszonbérlőre.
[34]	Az elsőfokú bíróság a 11.K.27.271/2017/7. számú jegyzőkönyvvel dokumentált tárgyaláson a felperest részletesen meghallgatta, aki többek között előadta, hogy tulajdoni hányadát ..., ... és ... vásárolta. A földhasználati megállapodás 2. pont VII. alpontjában a felperes jogelődjei, mint tulajdonostársak szerepelnek, azonban a felperes nem. Az iratokból megállapíthatóan a Kft.-vel a felperes jogelődjei kötöttek haszonbérleti szerződést, az adásvételi szerződés miatt a haszonbérlői státuszba a jogelődök helyett a felperes került, ezt a jogi tényt a földhasználati megállapodás 2. pont VII. alpontja nem vezette át, ez azonban nem nyilvánvaló érvénytelenségi ok. A jogelődökkel kötött haszonbérleti szerződésben szereplő tulajdoni hányadra a Kft. használati joga fennáll, a szerződéssel kapcsolatos jogvitát a polgári bíróság jogosult elbírálni.
[35]	Az Fétv. 71. § (2) bekezdése alapján a használati megosztásról szóló megállapodásban rögzíteni kell a megállapodás időtartamát, vagy ha azt a tulajdonostársak határozatlan időre hozták létre, akkor ennek tényét. A Földforgalmi tv. 44. § (1) bekezdése értelmében a haszonbérleti szerződés határozott időtartamra, legalább 1 gazdasági évre és - a (2) bekezdésben meghatározott kivételekkel - legfeljebb 20 évre köthető meg.
[36]	A földhasználati megállapodás 3. pontja szerint a tulajdonostársak azt az ingatlanon fennálló közös tulajdon megszüntetéséig terjedő határozatlan időtartamra szólóan kötik.
[37]	A Kúria rámutat, a földhasználati megállapodás az Fétv. 71. § (2) bekezdésének alapulvételével határozatlan időre is megköthető. A Földforgalmi tv. hivatkozott 44. § (1) bekezdése a haszonbérlet határozott időtartamára tartalmaz rendelkezést. A fenti két jogszabályhely két különböző szerződéstípus időtartamát szabályozza, vagyis egymással nem keverhetők. Önmagában az a tény, hogy a Kft. használati jogosultságát biztosító haszonbérleti szerződések maximum 20 évre köthetők, nem jelenti azt, hogy a földhasználati megállapodást a tulajdonostársak ne köthetnék határozatlan időtartamra. Adott haszonbérleti szerződés lejárta esetén a felek jogosultak azt újrakötni vagy közös szerződési akarat hiányában a tulajdonos maga is használhatja az ingatlanrészt, illetve más haszonbérlővel köthet szerződést. Utóbbi esetben változik a tényleges használó kiléte, azonban ez nem befolyásolja érdemben a használati rendet, mivel az nem a haszonbérlőhöz, hanem a tulajdonostársakhoz kapcsolódik. A fentiekre tekintettel - a jogerős ítéletben írtakkal szemben - a földhasználati megállapodás nem engedélyezett a Kft.-nek határozatlan időre szóló használatot.
[38]	A megállapodás 2. pont VII. alpontjában szereplő tulajdonostársak - jogelődjei révén a felperes is - tulajdoni hányaduk használatát földhaszonbéleti szerződések alapján átengedték a Kft.-nek, ezt a tényt nem negligálja az, hogy a felperes és a Kft. között a föld használatát illetően polgári per van folyamatban.
[39]	A fentiekre figyelemmel a földhasználati megállapodás a jogerős ítéletben írt indokkal nem sérti az Fétv. 70. § (2) bekezdését és 71. § (2a) bekezdését.
[40]	A Rendelet 9. § (1) bekezdése szerint a nyilvántartásbavétel iránti kérelmet hiánypótlási felhívás kibocsátása nélkül el kell utasítani, ha a nyilvántartásbavétel alapjául szolgáló adatlaphoz csatolt szerződés nyilvánvalóan érvénytelen. A nyilvánvaló érvénytelenség esete akkor áll fenn, ha az érvénytelenség kétségkívül megállapítható a szerződésből.
[41]	A Kúria egyetért a közigazgatási és munkaügyi bíróság azon érvelésével, hogy a Rendelet 9. § (1) bekezdése nem szűkíti le azon szerződések körét, amelyeknek az érvényesség kritériumának meg kell felelnie. Az alperes okfejtésével szemben a Rendelet 9. § (1) bekezdése nem csak az úgynevezett jogcímes szerződésekre vonatkozik, hanem az Fétv. 70. § (2) bekezdésében szabályozott szerződésekre, így a perbeli földhasználati megállapodásra is. A nyilvánvaló érvénytelenség akkor áll fenn, ha az kétségkívül megállapítható a szerződésből vagyis abból egyértelműen kitűnik.
[42]	A Kúria leszögezi, jelen döntését a közjog irányadó szabályaira alapítottan hozta meg, a felperes magánjogi érdekeit a magánjog szabályrendszeréből következő eljárási rendben érvényesítheti.
[43]	A Kúria a Pp. 275. § (4) bekezdését alkalmazva a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte és a kereseteket elutasította. 

	A döntés elvi tartalma 

[44]	Az Fétv. 70. §-ában meghatározott saját tulajdoni hányadnak megfelelő terület megállapításakor figyelembe kell venni az ingatlan egyes részeinek eltérő besorolását. A használati rendre vonatkozó megállapodást a tulajdonostársak jogosultak megkötni, azonban több tulajdonostárs tulajdoni hányadának megfelelő mértékű terület egyben is kijelölhető, ha annak használatát egységesen egy harmadik személy részére kívánják átengedni.
Záró rész
[45]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (2) bekezdése alapján tárgyaláson bírálta el. 
[46]	A pervesztes felperes köteles az alperes részére együttes elsőfokú és felülvizsgálati eljárás költség megfizetésére a Pp. 78. § (1) bekezdése alapján. 
[47]	A felperesnek kell megfizetnie az államnak felhívásra a kereseti és felülvizsgálati eljárási illetéket a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdésére tekintettel. A kereseti illeték mértéke 3 X 30.000.- forint, mert a felperes három alperesi határozatot támadott.
[48]	Az ítélet elleni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.
Budapest, 2019. március 27.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás s.k. előadó bíró, Dr. Vitál-Eigner Beáta s.k. bíró

A kiadmány hiteléül:
tisztviselő