A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.VI.37.128/2018/7.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Gyurán Ildikó előadó bíró, Dr. Vitál-Eigner Beáta bíró
	
A felperes: felperes neve ()

A felperes képviselője: Dr. Nagy Tamás Norbert ügyvéd ()
	
Az alperes: alperes neve ()

Az alperes képviselője: jogtanácsos
	
A per tárgya: építésügyi közigazgatási határozat felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: a felperes

A felülvizsgálati kérelem száma: 11.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2017. október 3. napján kelt 15.K.30.058/2017/10. számú ítélete
Rendelkező rész 
A Kúria a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 15.K.30.058/2017/10. számú ítéletét hatályában fenntartja.

Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg alperesnek 30.000,- (harmincezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget. 

Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 70.000,- (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A felperes a tulajdonában lévő  hrsz-ú, szám alatti, 826 m^2 területű ingatlanon pince+földszint+emeletes épület egészségcentrum és fitnesz központ kialakítására 2014. július 22-én építési engedélyt, majd 2015. szeptember 24-én használatbavételi engedélyt kapott.
[2]	Az építésügyi hatóság 2015. október 19-én az érintett ingatlanon helyszíni szemlét tartott, mely során észlelte, hogy az épület tetőszintjén az engedélyben foglaltaktól eltérően a lépcsőházi felépítményt további, 9,70 m x 12,50 m alapterületű, 3,28-3,57 m magasságú épületrésszel bővítették 2015. októberében, ezért a szabálytalanul végzett építési tevékenység miatt az ügyet 2015. október 20-án kelt 23/38686-27/2015. számú végzésével áttette az elsőfokú építésfelügyeleti hatósághoz. 
[3]	Ezen elsőfokú hatóság 2015. december 2-án helyszíni ellenőrzést tartott, majd 2016. április 7-én kelt BP-5D/001/01254-1/2016. számú határozatával a felperest, mint építtetőt kötelezte a tetőszinten szabálytalanul épített és kialakított építmény 60 napon belüli elbontására és az eredeti állapot helyreállítására. 
[4]	A határozattal szemben felperes terjesztett elő fellebbezést, mely során eljárt alperes 2016. július 6-án kelt BP/1004/00068-3/2016. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta.
A kereseti kérelem
[5]	A felperes eljárásjogi jogszabálysértésekre hivatkozással keresettel támadta az alperesi határozatot kérve annak hatályon kívül helyezését és az eljárás megszüntetését. Egyrészről sérelmezte, hogy az elsőfokú eljárás megindításáról tudomással nem bírt, mint ahogy arról sem, hogy a 2016. január 4-én a magán e-mail címére küldött üzenet valójában egy általa nem ismert eljárás hiánypótlási felhívása volt. Másrészről utalt az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 46. § (4) bekezdésére azzal, hogy az elsőfokú hatóság a számára előírt kötelező 90 napos törvényi határidőn belül nem indította meg az eljárást, így azt követően marasztaló határozatot már nem hozhatott. 

	Az elsőfokú ítélet

[6]	Az elsőfokú bíróság jogerős ítéletével a keresetet elutasította. A keresetben megjelölt jogsértések kapcsán kimondta, az áttételt elrendelő végzést alperes nem cáfolt előadása szerint felperesnek megküldte. Ezen végzésben a tárgyi ingatlanra vonatkozóan a szabálytalan építés ügye a tárgymegjelölésben feltüntetésre került. A döntés indokolásából is az derül ki, hogy az épület lapostetőre kijutást biztosító lépcsőháza mellé felépítmény épült, mely munkát engedély nélkül végeztek és az nem felel meg az építménymagasság és a szintterületi mutató vonatkozásában az övezetben előírt paramétereknek. A végzés rendelkező részéből, illetőleg indokolásából kitűnik, hogy az építésügyi hatóság mely eljárás lefolytatása céljából miért rendelkezett az áttételről. Az építésfelügyeleti hatóság 2015. december 2. napjára kitűzött helyszíni szemle megtartásáról külön végzésben értesítette a felperest, amelyet átvett. A helyszíni szemlére felperes ügyvezetőjének jelenlétében került sor, ahol rögzítésre került telefonos elérhetősége, illetve elektronikus levelezési címe is. A felperesi képviselő vállalta, hogy csatolja a hatóságnak elektronikus úton a megvalósulási tervdokumentációt, ennek benyújtása hiánya okán küldtek részére felhívást. Rögzítette, hogy a közigazgatási hatósági eljárásokról és szolgáltatásokról szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 94. § (1) bekezdés b) pontja és 93. § (2) bekezdése alapján az ellenőrzésen jelen levő ügyfél eljárás megindításáról történő helyszíni tájékoztatása nem jogellenes, az jogát, jogos érdekét nem sértette. Egyben hivatkozott a KGD 2013.118. számú eseti döntésre is, arra, hogy a helyszíni szemlén jutott a hatóság tudomására a szabálytalanság, így ekkor indult meg az eljárás. Az áttételt elrendelő végzés az elsőfokú hatósághoz 2015. október 26-án érkezett, majd november 12-én kelt végzéssel kitűzték a helyszíni szemlét, amely december 2-án megtartásra került. Az eljárást tehát az elsőfokú építésfelügyeleti hatóság az előírt 90 napon belül megindította és döntését 2016. április 7-én, vagyis 10 éven belül meghozta. 
 felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[7]	A jogerős ítélet ellen felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet kérve az ítélet megváltoztatását és alperes határozatának hatályon kívül helyezését, az eljárás megszüntetését. Indokolásában felhívta a Ket. 4. § (1) bekezdését, 29. § (3), (5) bekezdését, Ket. 339. § (1) bekezdését, Étv. 46. § (4) bekezdését, az építésügyi és építésfelügyeleti hatósági eljárásokról és ellenőrzésekről, valamint az építésügyi hatósági szolgáltatásról szóló 312/2012. (XI.8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Éhe.) 11. § (1) (2) bekezdés és 17. § rendelkezéseit. Kifogásolta, nem volt arról tudomása, hogy bármilyen eljárást indított volna ellene az elsőfokú hatóság, hiszen a 2015. december 2-án készült jegyzőkönyv semmilyen kötelezést nem tartalmazott, illetve jogsértést nem állapított meg. Arról, hogy szabálytalan építkezés miatt hivatalos eljárás indult volna, ismerettel nem bírt, mint ahogy arról sem, hogy a 2016. január 4-én egy magán e-mail címre küldött üzenet valójában egy általa nem ismert eljárás hiánypótlási felhívása. Sérelmezte, hogy az eljárás megindításáról külön végzés nem született, továbbá a helyszíni szemle időpontjától a határozat kiadásáig 127 nap telt el. Így az elsőfokú hatóság a számára előírt kötelező 90 napos törvényi határidőn belül nem indította meg az eljárását. Ezen túlmenően hivatkozott az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII.20.) Korm. rendelet  (a továbbiakban: OTÉK) fogalommeghatározások 33. pontjában foglaltakra, továbbá olyan számítási hibára, amely az ügy érdemére is kihatott. Megjelölte az OTÉK 7. § (2) bekezdését is, e körben azt, hogy az övezetmódosító szándék mellőzése sem volt jogszerűnek tekinthető. 
[8]	Alperes felülvizsgálati ellenkérelme a jogerős ítélet hatályában fenntartására irányult. 
A Kúria döntése és jogi indokai
[9]	A felperes felülvizsgálati kérelme nem alapos.
[10]	A Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 275. § (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem kereti között vizsgálható felül.
[11]	A felülvizsgálati bíróság elsődlegesen rámutat, hogy közigazgatási pert a Pp. 330.§ (2) bekezdése értelmében a jogerős határozat kézbesítésétől számított harminc napon belül jogszabálysértésre hivatkozással lehet indítani. A keresetlevélben konkrétan meg kell jelölni azon jogszabálysértéseket, amelyekre a felperesek hivatkozni kívánnak. Ahogyan az elsőfokú bíróság nem bírálhatja el a harminc napon túl - a Pp. 335/A. §-ában kifejtett keresetkiterjesztés tilalmába ütköző módon - előterjesztett újabb jogsértéseket, a Kúria sem vizsgálhatja felül azon hivatkozásait a felperesnek, amelyekre a harminc napon belül előterjesztett keresetlevelében nem hivatkozott. A jogsértést nem a bíróságnak, hanem a felperesnek kell megjelölnie. Ahogy azt a Kúria már a 11/2016. számú közigazgatási elvi határozatában is kifejtette, nem elfogadható az, ha a fél harminc napon túl határozza meg keresete irányultságát. Mindezek figyelembevételével a Kúria a felülvizsgálati kérelemben hivatkozott OTÉK fogalommeghatározások 33. pontjában foglaltak, a számítási hiba, az OTÉK 7. § (2) bekezdésére hivatkozással az övezetmódosító szándék mellőzésének kérdése  kapcsán utal arra, hogy mivel azok kizárólag a felülvizsgálati kérelemben kerültek megjelölésre, ezért azok felülvizsgálatát a Kúria nem végezte el. 
[12]	Ezt követően a Kúria megvizsgálta a felperes keresetlevelében határidőben megjelölt és e körben a jogerős döntésbe foglalt és felülvizsgálattal is érintett konkrét jogsértéseket. 
[13]	A Kúria álláspontja szerint az elsőfokú bíróság a helyesen megállapított tényállásból helytálló jogi következtetésre jutott a közigazgatási határozat jogszerűségét illetően a kereseti kérelemben megjelölt jogsértések kapcsán. 
[14]	A felülvizsgálati bíróság leszögezi, helytállóan rögzítette ítéletének indokolásában az elsőfokú bíróság az engedély nélküli építkezésről való tudomásszerzés időpontját, mely a helyszíni szemle időpontja, azaz 2015. október 19-e volt. A hatóság hivatalos tudomásszerzésének az engedély nélküli építkezésről ez az időpont felelt meg. Az áttételt elrendelő végzés az elsőfokú hatósághoz 2015. október 26-án érkezett, majd november 12-én kelt végzéssel kitűzték a helyszíni szemlét, amely december 2-án megtartásra került és melyen a felperes képviselője jelen volt és - ahogyan az áttételt elrendelő végzésből is - értesült az eljárás megindításáról. Az eljárási határidő megsértése kapcsán ekként helytálló volt azon megállapítása az elsőfokú bíróságnak, hogy az építésfelügyeleti hatóság az eljárását az Étv. 46.§ (4) bekezdésében foglalt 90 napos határidőn belül megindította, figyelemmel arra, hogy a szabálytalanság a helyszíni szemle időpontjában jutott a tudomására. 
[15]	A Ket. 29.§ (3) bekezdésében foglalt, az eljárás megindulásáról való értesítés - az Európai Unió Alapjogi Chartájában is megfogalmazott - ügyféli részvételi jognak illetőleg a meghallgatáshoz való jognak az első eljárásjogi biztosítékaként értelmezhető, az minden ügyféli eljárási jognak az alapvető feltétele, hogy az eljárás során az ügyfél jogait érvényesíteni tudja. A felperes ügyvezetője az eljárás megindításáról tudomással bírt, annak ellenére, hogy a szabálytalan építkezés miatti külön eljárást megindító végzés nem született, hiszen az áttételt elrendelő végzés felperes részére kézbesítésre került. Ezen végzés tárgymegjelölése egyértelműen rögzíti, hogy a tárgyi ingatlanra vonatkozó szabálytalan építés miatt indult az eljárás és az indokolásból részletesen kiderül, hogy az építési engedély nélkül végzett építési munka ügyében az övezeti előírásoknak meg nem felelés miatt eljárást indítanak. Mind az áttételt elrendelő végzésből, mind pedig a helyszíni szemle jegyzőkönyvből kiderült az, hogy a jogszerűtlenül, illetőleg szakszerűtlenül megvalósított építési munka ügyében folyik az építésfelügyeleti eljárás, ekként arra, hogy nem tudott az eljárásról, felperes eredményesen nem hivatkozhatott, eljárási jogai sérelme nem állapítható meg. 
[16]	Az Éhe 11. §-a értelmében az építésügyi hatóság a teljesítési határidő megjelölése és a mulasztás jogkövetkezményeire történő figyelmeztetés mellett hiánypótlásra hívja fel az építtetőt, ha kérelme vagy annak melléklete hiányos. Jelen ügyben azonban nem egy kérelemre indult eljárásról van szó, ahol a kérelmező kérelme hiányainak pótlása vált szükségessé, hanem szabálytalan építkezés miatt hivatalból indult az eljárás.
[17]	A hiánypótlás kapcsán a Kúria kiemeli, a helyszíni szemle jegyzőkönyve rögzíti, hogy a felperesi ügyvezető jelenlétében került sor a szemlére és maga az ügyvezető vállalta ezen szemlén a megvalósulási tervdokumentáció elektronikus úton való megküldését az e-mail címe megadásával. Közigazgatási eljárásban az ügyféllel való kapcsolattartás egyik módja a Ket. 28./A. § ab.) pontja szerint az írásbelinek nem minősíthető elektronikus úton történő kapcsolattartás, így például a hitelesítés nélküli elektronikus levelezés (e-mail). Helytállóan mutatott rá a jogerős ítélet arra is, hogy a tervdokumentáció benyújtása egy lehetőség volt a felperes részére arra, hogy a bővítés szabályosságát, annak műszaki megalapozottságát bizonyítékokkal alátámassza. Megjegyzi a Kúria, felülvizsgálati kérelmében maga a felperes hivatkozott arra, mivel a tervdokumentáció az építési engedélyezési eljárás keretében csatolásra került, így annak ismételt csatolásától eltekintettek. 
[18]	Mindezekre tekintettel a Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdése értelmében hatályában fenntartotta, lévén a felülvizsgálati kérelemben megjelölt, illetve a rendkívüli jogorvoslati eljárás során érinthető jogszabályhelyeket nem sértette meg.

A döntés elvi tartalma

[19]	Az eljárás megindulásáról való értesítés az ügyféli részvételi jognak illetőleg a meghallgatáshoz való jognak az első eljárásjogi biztosítéka, mely megsértésére nem hivatkozhat alappal az az ügyfél, aki mind az áttételt elrendelő végzésből, mind a helyszíni szemle jegyzőkönyvből tudomással bírt az eljárás megindításáról.

	Záró rész

[20]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdésére figyelemmel tárgyaláson kívül bírálta el. 
[21]	A pervesztes felperes köteles az alperes részére a Pp. 270.§ (1) bekezdése szerint alkalmazandó Pp. 78. § (1) bekezdése alapulvételével felülvizsgálati eljárási költség megfizetésére.
[22]	A tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán felmerült felülvizsgálati eljárási illetéket a pervesztes felperes a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése alapján köteles megfizetni.
[23]	 Az ítélettel szemben felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.
Budapest, 2018. június 6.
Dr. Sperka Kálmán sk. a tanács elnöke, Dr. Gyurán Ildikó sk. előadó bíró,                     Dr. Vitál-Eigner Beáta sk. bíró
A kiadmány hiteléül:

tisztviselő