A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság

ítélete

Az ügy száma: 	Kfv.IV.37.127/2018/19. szám
A tanács tagjai: Dr. Balogh Zsolt a tanács elnöke, Dr. Horváth Tamás előadó bíró, 		  	    Dr. Dobó Viola bíró

A felperes: felperes neve

A felperes képviselője: Dr. Stubenvoll Zsolt egyéni ügyvéd
	          
Felperesi beavatkozó: Felperesi beavatkozó

 Felperesi beavatkozó képviselője: Dr. képviselő 2ügyvéd

Az alperes: alperes neve
                   
Az alperes képviselője: Dr. Horváth Zsuzsanna jogtanácsos

I. r. alperesi beavatkozó: Alperesi beavatkozó 1

I. r. alperesi beavatkozó képviselője: Dr. Alperesi beavatkozó 3ügyvéd

II. r. alperesi beavatkozó: Alperesi beavatkozó 5

A per tárgya: köznevelési intézmény változásbejegyzése és működési engedély módosítása

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: I. r. alperesi beavatkozó

A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 12.K.30.685/2017/28. számú ítélete

Rendelkező rész 

A Kúria

- 	a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 12.K.30.685/2017/28. számú ítéletét hatályában fenntartja;

- 	kötelezi az I. rendű és a II. rendű alperesi beavatkozót, hogy 15 napon belül egyetemlegesen fizessen meg a felperesnek 100.000 (egyszázezer) forint és a felperesi beavatkozónak 30.000 (harmincezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget;

- 	kötelezi az I. rendű és a II. rendű alperesi beavatkozót, hogy külön felhívásra fizessenek meg az államnak 70.000 (hetvenezer) - 70.000 (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak nincs helye.

Indokolás

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]	Az irányadó tényállás szerint a felperes alapítója a Alperesi beavatkozó5-nak (a továbbiakban: Alapítvány, illetve II. r. alperesi beavatkozó), és egyben az Alapítvány kuratóriumának tagja. A felperes 2015. december 15. napján kelt alapítói határozatával a civil szervezet kuratóriumát visszahívta az alapítvány céljainak veszélyeztetése miatt, új kuratóriumot jelölt ki és kérte a változások bejegyzését. A Fővárosi Törvényszék - mivel képviselő 4kuratóriumi tag, a kuratórium elnöke vitatta az alapítói határozatban foglaltakat - megszüntette a nemperes eljárást a civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény (a továbbiakban: Cnytv.) 56. § (3) bekezdése alapján és tájékoztatta a felperest, hogy keresetlevél benyújtásával kezdeményezheti a kuratórium új tagjainak nyilvántartásba történő bejegyzését.

[2]	A felperes 2016. április 1. napján kelt alapítói határozataiban N. Zs.-t a kuratóriumi elnöki tisztségéből - kuratóriumi tagsága érintetlenül hagyása mellett kötelezettségszegésre hivatkozva - visszahívta, V. R. kuratóriumi tag lemondására tekintettel felperesi beavatkozót a kuratórium tagjának, egyben elnökének kijelölte, további kuratóriumi tagnak A. Á-t és S. T-t kijelölte, elfogadta a módosított alapító okiratot. Ezzel együtt a felperes 2016. április 19. napján változásbejegyzési kérelmet terjesztett elő a Fővárosi Törvényszék előtt. A kérelem folytán eljárt Fővárosi Törvényszék 77.Pk.60.384/2000/42 számú végzésével - egyebek mellett - nyilvántartásba vette, hogy képviselő 4képviseleti joga megszűnt, az új képviselő felperesi beavatkozó. E végzés elleni fellebbezések folytán eljárt Fővárosi Ítélőtábla a 2016. október 13. napján kelt 11.Pkf.26.799/2016/7 számú végzésével az elsőfokú bíróság 42. sorszámú végzését hatályon kívül helyezte, és az elsőfokú bíróságot újabb eljárás lefolytatására és újabb határozat hozatalára utasította. E végzés indokolásában szerepel egyebek között, hogy az ítélőtábla azt a következtetést vonta le a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvényben (a továbbiakban: régi Ptk.) 74/C. § (6) bekezdéséből, miszerint „az alapító a kuratórium elnökét e tisztségéből - kuratóriumi tagsága érintetlenül hagyása mellett - visszahívhatja, és új képviselőt jelölhet meg.”

[3]	A tárgyi ügyben a kérelem alapja a következő volt. Az Alapítvány nevében képviselő 42016. május 15. napján kelt, 2016. május 17. napján érkezett alperes  az Építésügyi és Örökségvédelmi, Hatósági, Oktatási és Törvényességi Felügyeleti Főosztály, Oktatási Osztálynál (a továbbiakban: elsőfokú hatóság) érkeztetett változásbejegyzési kérelemmel élt fenntartóváltás és az Alapítvány adataiban történt módosítások átvezetése tárgyában. A kérelemhez mellékelte - egyebek mellett - a 2016. május 13. napján hozott 5/2016. és 6/2016. számú fenntartói határozatok másolatát. Az előbbi értelmében az Alapítvány a 2016. május 13-án megtartott kuratóriumi ülésen a fenntartott Sz. Üzleti Szakképző Iskola (a továbbiakban: szakképző iskola) fenntartói jogának átadásáról (fenntartóváltás) döntött, az utóbbi szerint az Alapítvány a 2016. május 13-án megtartott kuratóriumi ülésen a fenntartott szakképző iskola átszervezéséről és alapító okiratának módosításáról határozott. A tárgyi változásbejegyzési kérelem mellékletei között található az alperesi beavatkozó 1(a továbbiakban: A. Nonprofit Kft., illetve a perben: I. rendű alperesi beavatkozó) 2016. május 13-i, fenntartói határozat (5/2016. számú) elnevezésű, tartalmában a társaság taggyűlési határozatáról szóló irata, amelyben - utalva az Alapítvány 5/2016. számú határozatában foglaltakra - rögzítésre került, hogy az A. Nonprofit Kft. 2016. július 1. napjától átveszi az szakképző iskola fenntartói jogait.

[4]	A közigazgatási iratok között fellelhető az „Alapítvány kuratóriumának 2016. május 13-án, az Alapítvány B., E. krt. 39. szám alatti székhelyén megtartott üléséről” elnevezésű jegyzőkönyvi kivonat - aláírás nélküli - példánya, amely tartalmazza az 5/2016 és 6/2016 számú határozatokat azzal, hogy megállapítja, a kuratórium határozatképes és mindkét határozat meghozatalában a jelenlévő négy kuratóriumi tagból kettő igen szavazattal támogatta a döntéseket, kettő tartózkodott (nem szavazott).

[5]	A közigazgatási iratokban megtalálható továbbá, hogy a felperes 2016. szeptember 6. napján érkezetten benyújtotta az elsőfokú hatósághoz a Fővárosi Főügyészség Magánjogi Osztálya TM. 12714/2015/9-IV számú, 2016. augusztus 16. napján kelt iratát, amelyben az ügyészség jelzéssel élt az Alapítvány kuratóriumának elnöke, képviselő 4felé - egyebek mellett - azért, hogy a 2016. május 13-i határozatképtelen kuratóriumi ülésen hozott határozatokról állapítsák meg azok jogszabálysértő voltát - a legközelebbi, 30 napon belül megtartott határozatképes ülésen.

[6]	Az elsőfokú hatóság az első eljárásban BP/1009/13889-22/2016 számú végzésével megszüntette az eljárást a köznevelési intézménnyel kapcsolatos változásbejegyzési kérelem és működési engedély módosítása iránti kérelem tárgyában, arra tekintettel, hogy a fenntartó jogszerű képviseletére vonatkozó tényállás tisztázása (miszerint képviselő 4vagy felperesi beavatkozótekinthető-e a kuratórium elnökének) bírósági ügy jogerős lezárásától függ. Az alperes jogelődje, az Oktatási Hivatal (a továbbiakban: alperesi jogelőd) HJO/94-4/2016 számú végzésével ezen végzést megsemmisítette és az elsőfokú hatóságot új eljárásra utasította azzal, hogy új ügyfélként felperesi beavatkozóbevonását is elrendelte.

[7]	A megismételt eljárásban az elsőfokú hatóság 2016. augusztus 25. napján kelt BP/1009/13889- 43/2016 számú végzésével megszüntette az eljárást. Határozatának indokolásában a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 31. § (1) bekezdés l) pontjára hivatkozott és arra, hogy a fenntartóváltásra vonatkozó kuratóriumi döntések jogszerűségének tekintetében bírósági eljárás van folyamatban; annak jogszerűsége olyan előzetes kérdés, amelynek jogerős lezárása nélkül a fenntartóváltásra vonatkozó hatósági eljárás nem bírálható el.

[8]	Az A. Nonprofit Kft. jogi képviselője fellebbezést terjesztett elő a BP/1009/13889-43/2016 számú végzéssel szemben. Ehhez egyebek között csatolta az Alapítvány és az A. Nonprofit Kft. 2016. szeptember 1. napján kelt közös nyilatkozatát, amelyet képviselő 4és H. I.írtak alá. Eszerint az Alapítvány 2016. augusztus 31. napjával hatályosan a szakképző iskola köznevelési intézmény fenntartói jogát szerződéses kötelmi úton átruházta az A. Nonprofit Kft.-re; ennek megfelelően 2016. augusztus 31. napjától a szakképző iskola feletti fenntartói jog gyakorlására kizárólag az A. Nonprofit Kft. jogosult. Fellebbezésében kifejtette, hogy a két kérelem - 1. fenntartóváltás bejelentése és az azzal kapcsolatos nyilvántartott adatok változásainak a nyilvántartásban történő átvezetése és 2. a működési engedély módosítása iránti kérelem - külön- külön vizsgálandók; elsődlegesen kellett volna dönteni a fenntartóváltás nyilvántartásba vételéről a bejelentés alapján, majd a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) 23. § (7) bekezdése szerinti preferenciák vizsgálatával másodlagosan arról, hogy kiadható-e a módosított működési engedély. Figyelemmel arra is, hogy az Nkt. értelmében a fenntartó az A. Nonprofit Kft., melyet az átadó és átvevő fenntartó közös egybehangzó nyilatkozata alátámaszt. A kuratóriumi határozatok jogszerűsége körében előadta a BDT.2014.3056 számú eseti döntésre hivatkozással, hogy hipotetikusan is, csak kizárólag az átadó fenntartóra irányadó (kuratóriumi) határozatok vonatkozásában állhatna elő az a nem várt eset, hogy a jövőre nézve a bíróság döntést hozzon, de az a döntés a fenntartói jog átadására vonatkozóan és arra, hogy azzal már az A. Nonprofit Kft. rendelkezik, visszamenőleges hatállyal nem bírna, az adatváltozást nem érintené. Az 1. kérelemre vonatkozó eljárásban az irányadó normák nem tartalmaznak a hatóságnak kötelezettséget, hogy az előírtak szerint benyújtott dokumentumok létén és tartalmi vizsgálatán felül azok születési körülményeire nézve is bizonyítást folytasson le.

[9]	A fellebbezés folytán eljárt alperesi jogelőd 2016. december 9. napján kelt HJO/94-21/2016 számú határozatával annak rendelkező része I. pontjában az elsőfokú hatóság eljárást megszüntető végzését megsemmisítette, II. és III. pontjában 2016. szeptember 1-jei hatállyal a köznevelési intézmény nyilvántartásba vett adatait módosította, továbbá annak működési engedélyét is módosította. 

[10]	Határozatának indokolásában rögzítette, hogy a fellebbezés alapos. Egyrészt megállapította, hogy az elsőfokú hatóság nem azt a körülményt (ki jogosult az alapítvány képviseletére) vizsgálta, amelyre a HJO/94-4/2016 számú végzés kötelezte, továbbá nem vizsgálhatta volna érdemben a kérdéses kuratóriumi döntések jogszerűségét, csupán azok tényszerű létezését a kérelmező bejelentése alapján.

[11]	Indokolásában leírta, mely kiegészítő bizonyítási eljárási cselekményeket folytatta el, így - többek között - N. Zs-t nyilatkozattételre szólította fel arról, hogy a fenntartóváltással kapcsolatos határozatokat az arra jogosult szerv jogszabálysértésre hivatkozással megsemmisítette-e vagy az eljárás folyamatban van-e; továbbá, hogy az Alapítvány milyen eszközökkel támogatta a köznevelési intézmény fenntartását a megelőző öt tanév vonatkozásában. Ilyen eljárási cselekmény volt még az új fenntartó felhívása annak igazolására, hogy jogosult-e köznevelési közszolgáltatási feladatok ellátására, amelyre az új fenntartó módosított társasági szerződést csatolt.

[12]	Megállapította, hogy a köznevelési intézmény nyilvántartásba vett adatainak módosítása egy formai aktus, amely főszabályként a fenntartó képviselőjének nyilatkozatán alapszik; érdemi vizsgálat szintén főszabályként a működési engedély kiadására irányuló eljárásban szükséges. Az elsőfokú hatóság feladata a kérelem érdemi elbírálása lett volna, mely két kérelmi elemet tartalmazott (nyilvántartásba vett adatok módosítása és a működési engedély módosítása). Megjegyezte ezen túlmenően, hogy a nyilvántartásba vett adatok módosítása nem csupán a fenntartóváltással kapcsolatos adatok módosítására irányult, hanem a jogszabályváltozások miatti kötelező módosításra is (pl. intézménytípus változása).

[13]	Összegezve megállapította, hogy csak abból a szempontból vizsgálta az Alapítvány kuratóriumának a fenntartóváltásra vonatkozó döntéseit, hogy azok érvényben lévő határozatok-e, és rögzítette: egyik fél sem bizonyította, hogy az 5/2016 és 6/2016 számú kuratóriumi döntések megsemmisítésre kerültek az arra jogosult szerv által. Megjegyezte, hogy amennyiben a későbbiekben a döntés alapjául szolgáló tények és bizonyítási eszközök valamely elemével kapcsolatban felmerülne, hogy jogszabálysértő, és a bíróság a határozatot még nem vizsgálta felül, a Ket. 114. § (1)-(2) bekezdései alapján jelen döntést egy éven belül módosíthatja vagy visszavonhatja.

[14]	Vélelmezte továbbá a birtokába jutott tények és adatok alapján, hogy az átadó fenntartó nem tesz eleget a jogszabályi kötelezettségeinek, azaz nem járul hozzá pénzeszközzel a köznevelési intézmény működéséhez, továbbá az állam által - a fenntartón keresztül - az intézménynek juttatott költségvetési támogatás célba jutását az alapító akadályozza. Az alperesi jogelőd szerint mindezek megalapoznák, hogy amennyiben nem történik fenntartóváltás, úgy a kormányhivatalnak soron kívüli törvényességi ellenőrzés keretében lenne szükséges vizsgálnia a fenntartói tevékenységet.

A felperes keresete és az alperes védekezése

[15]	Az alperesi jogelőd határozatával szemben a felperes keresetet terjesztett elő. Keresetlevelében előadta, hogy a közigazgatási hatóság annak ellenére járt el az ügyben, hogy pontos ismeretei lettek volna az Alapítvány képviseleti joggal bíró személye kapcsán beállt változásokról. Jogszabálysértésként a Ket. 50. § (1) és (4) bekezdésének, valamint 72. § (1) bekezdésének sérelmére hivatkozott.

[16]	Beadványához csatolta a Fővárosi Törvényszék 2017. március 29. napján kelt 27.P.20.938/2017/6 számú ítéletét. Az ítélettel a bíróság a Fővárosi Főügyészség keresete alapján az Alapítvány alperes (képviselte: felperesi beavatkozóúj kuratóriumi elnök meghatalmazásával dr. Kalló Ügyvédi Iroda) kuratóriumának 5/2016. és 6/2016. sorszám alatti határozatait hatályon kívül helyezte; az ítélet indokolása szerint a civil szervezetek működéséről és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény (Ectv.) 11. § (3) bekezdés a) pontjára alapította az ügyészség indítványát.

[17]	Közben a döntés saját hatáskörben való felülvizsgálata iránti eljárása során a Pest Megyei Kormányhivatal - az EMMI által meghatározott körben kijelölt eljáró szerv - 2017. június 26. napján kelt PE/045/03216-6/2017 számú visszavonó határozatot hozott. 

[18]	Az alperes kérte a kereset elutasítását. Fenntartotta az alperesi jogelőd határozatában foglaltakat. Hivatkozott a felperes kereshetőségi jogának hiányára és a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. tv. (a továbbiakban: régi Pp.) 327. § (1) bekezdésében foglaltakra. A visszavonó határozat kapcsán úgy nyilatkozott, hogy az tudomása szerint az alperesnél hivatalosan még nem került érkeztetésre. 

[19]	Az I. rendű alperesi beavatkozó kérte a felperes keresetének elutasítását. Arra hivatkozott, hogy a felperesnek nincs kereshetőségi joga. Kérte a felperesi beavatkozó kizárását. 

[20]	A II. rendű beavatkozó előadta, hogy az Alapítvány képviseletében képviselő 4jogosult és volt jogosult eljárni.

[21]	A felperesi beavatkozó csatlakozott a felperes keresetéhez. Maga is kérte az Alapítványnak alperesi oldalon történő beavatkozás iránti kizárása és annak a felperesi oldalon való beavatkozása engedélyezését úgy mint amely Alapítványt ő képvisel törvényes képviselőként. 

Az elsőfokú ítélet

[22]	A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 12.K.30.685/2017/28. számú, 2017. július 3-án kelt ítélete szerint a felperes keresete a következők szerint megalapozott.

[23]	A bíróság mindenekelőtt leszögezte, hogy a visszavonó határozat kapcsán egyrészt a tárgyalás felfüggesztésének nem volt helye, a régi Pp. 152. § (2) bekezdése szerinti szabályozás csak már megindított polgári peres eljárás esetén ad erre lehetőséget. A visszavonó határozatot még nem támadhatták meg bíróság előtt, mert alakilag nem volt jogerős, tehát az érintett HJO/94-21/2016 számú határozatot még nem lehetett „nem létezőnek” tekinteni, így a perben az továbbra is felülvizsgálható maradt. 

[24]	A bíróság kitért arra, hogy az a körülmény, hogy az EMMI az alperes helyett a Pest Megyei Kormányhivatalt jelölte ki a 2017. május 22. napján kelt 29334-5/2017/KOZNEVIG iktatószámú döntésével, nem eredményez a jelen eljárásban félbeszakadást és új alperes perbevonásának szükségességét. Az EMMI döntéséből adódóan a kijelölés kizárólag a Fővárosi Törvényszék 27.P.20.938/2017/6 számú ítéletére alapított, a köznevelési intézmény által benyújtott döntés felülvizsgálati eljárásra vonatkozik, és a Ket. 42. § (2) bekezdésén alapul, nem jelenti azt, hogy az alperes a perben megszűnt volna. 

[25]	Az Alapítvány alperesi oldalon való beavatkozásának kizárása, felperesi oldalon történő - felperesi beavatkozótörvényes képviselő képviselete melletti - beavatkozása engedélyezése tárgyában a bíróság a kérelmeket elutasította. A bíróság alkalmasnak találta a jogi érdek valószínűsítésére felhozott érveket a beavatkozás tekintetében, így az Alapítvány tekintetében erre figyelemmel a kérelem elutasításra került. Felperesi beavatkozóújonnan kijelölt kuratóriumi elnök tekintetében a bíróság észlelte esetleges érdekeltségét, ezért felhívta beavatkozás lehetőségére és a kérelem alapján számára is beavatkozást engedélyezett a felperesi oldalon, és a felperesi beavatkozó kizárására irányuló kérelem nem volt megalapozott. A beavatkozók szerepét tekintve a bíróság abból indult ki, hogy valamennyi érdekelt beavatkozásra való felhívása megtörtént, jogi érdekük valószínűsített, így perben állásuk, ezáltal nyilatkozattételi és jogorvoslati joguk biztosított.

[26]	A bíróság álláspontja szerint az alperes az érdemi nyilatkozatában a perindítási jogosultságra vonatkozó jogszabályhelyet jelölte meg. A régi Pp. 327. § (1) bekezdése szerint a közigazgatási per indítására jogosult: a) az ügyfél, b) a kifejezetten rá vonatkozó rendelkezés tekintetében az eljárás egyéb résztvevője.

[27]	Az elsőfokú bíróság szerint az ügy érdemét illetően pedig a felperes jogszerűen hivatkozott a Fővárosi Törvényszék 27.P.20.938/2017/6 számú polgári bírósági ítéletére. A bíróság a perbeli esetben abból indult ki, hogy az Oktatási Hivatal határozata csak alakilag jogerős, annak bírósági felülvizsgálata alatt az anyagi jogerő nem áll be. A közigazgatási bíróságot is köti a Fővárosi Törvényszék 27.P.20.938/2017/6 számú jogerős ítéletének rendelkező része, amely szerint a fenntartóváltás, az azzal kapcsolatos, nyilvántartott adatokban történő változás és a köznevelési intézmény átszervezésével összefüggő tárgyban hozott 5/2016. és 6/2016. számú kuratóriumi döntések hatályon kívül kívül helyezésre kerültek, jogszabálysértés miatt. Az elsőfokú bíróság szerint ebből következően ezek a kuratóriumi határozatok a jelen perbeli tárgyalás berekesztésekor már nem léteznek.

[28]	Az Alapítvány által és az I. rendű beavatkozó egyetértésével benyújtott változásbejegyzési kérelemnek, vagy - ha az új fenntartó szemszögéből tekintjük, akkor számára a köznevelési intézmény működtetéséhez szükséges - működési engedély módosításnak eszerint nincs meg az alapja. Az elsőfokú bíróság úgy ítélte meg, hogy az ilyen, a köznevelési intézmény további fenntartását, működését érintő kérdésben hozott hatósági döntés nem alapulhat jogszabálysértő állapoton, (még ha kérdéses is, hogy a jogszabálysértés polgári bíróság általi jogerős megállapításától hatályosul-e a hatályon kívül helyezés) és a közigazgatási bíróság nem hagyhat jóvá - ilyen, utóbb jogsértőnek minősített kuratóriumi határozatok folytán benyújtott kérelmen alapuló - eljárást.

[29]	A bíróság hivatkozik az Nkt. 21. § (5) bekezdésére is, amelynek szabályozásából következik, hogy nem lehetséges e jogszabályhelynek megfelelni és a nyilvántartást jogszerűen vezetni, ha nem létezőek a fenntartói határozatok. Az Nkt. 21. § (5) bekezdés d) pontja alapján a nyilvántartás tartalmazza a jogutódlással, átalakulással, fenntartóváltozással, intézményi átszervezéssel kapcsolatos alapítói, fenntartói határozatok számát és a döntést tartalmazó határozatokat.

[30]	A közigazgatási bíróság előtt folyamatosan hivatkozott ugyan a felperes és az alperesi beavatkozói oldal is az Alapítvány törvényes képviseletére vonatkozóan az egyes bírósági döntésekre, de a jelen tanács nem foglalt állást az Alapítvány tekintetében a képviseleti jogról, mert annak kérdése a perbeli esetben kizárólag másodlagosan, a beavatkozásra felhívás és a beavatkozói nyilatkozatok megtétele szempontjából bírt relevanciával, de nem perdöntő jelentőségű. Ez alapján a bíróság abban a kérdésben sem döntött, hogy az Alapítvány a régi Ptk. vagy a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvényben (a továbbiakban: új Ptk.) alapján működik-e, így nem kellett értelmeznie a perbeli kérdés, az alperesi jogelőd határozatának jogszerűsége szempontjából a felperes által hivatkozott alkalmazásában a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti és felhatalmazó rendelkezésekről szóló 2013. évi CLXXVII. törvény (a továbbiakban: Ptké.)  rendelkezéseket és, hogy az alapítói határozatok meghozatala ezt hogyan érinti.

[31]	Mindezek alapján az elsőfokú bíróság a régi Pp. 339. § (1) bekezdése alapján hatályon kívül helyezte az alperesi jogelőd határozatát, új eljárás lefolytatására kötelezés nélkül. A fenti alapon az eljárás megszüntetésének van helye, erről azonban az elsőfokú hatóság a végzésében döntött. 

A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[32]	Felülvizsgálati kérelmet az I. rendű és II. rendű alperesi beavatkozó nyújtott be. Elsődleges felülvizsgálati kérelemként kérik a Kúriát, hogy a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 12.K.30.685/2017/28. számú ítéletét helyezze hatályon kívül, és hozzon helyette új határozatot, amelyben a felperes keresetét elutasítja és az alperesi jogelőd HJO/94-21/2016. számú határozatát helybenhagyja. Másodlagos felülvizsgálati kérelemként kérik a Kúriát, hogy a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 12.K.30.685/2017/28. számú ítéletét helyezze hatályon kívül, és ha a döntéshez szükséges tények nem állapíthatók meg, az ügyben eljárt elsőfokú bíróságot utasítsa új eljárásra és új határozat hozatalára.

1.
[33]	A kérelmek vitatják a felperes perbeli legitimációját, miszerint az alapítói státusz jogi ismérvei alapján önmagában nem teremt semmilyen anyagi jogi érdekeltséget, figyelemmel az alapítványokra vonatkozó speciális anyagi jogi jogszabályokra. Az alapítványokra vonatkozó - mind a régi Ptk., mind az új Ptk. rögzített anyagi jogi jogszabályokra hivatkozással idézte, hogy közvetlen érintettség hiányában nincs kereshetőségi joga az alapítónak és a kuratórium tagjának sem. (Legfelsőbb Bíróság Kfv.IV.37.176/2004. - EBH2005. 1281.). Összegzésként rögzítik, hogy a felperes alapítónak és kuratóriumi tagnak kereshetőségi joga nem áll fenn a perben, sem az alapítói joga, sem a kuratóriumi tagi tisztsége alapján.

2.
[34]	A kérelmek vitatják továbbá, hogy nem került megszüntetésre a per a közigazgatási szerv visszavonó határozata okán. Hivatkozásuk a régi Pp. 337. § (2) bekezdése szerint: „Ha az ügyészi felhívás vagy a felügyeleti intézkedés, illetőleg a határozatnak hivatalból vagy kérelemre történt visszavonása vagy módosítása folytán hozott új közigazgatási határozat a kereseti kérelemben foglaltaknak eleget tesz, a bíróság a pert megszünteti, és a közigazgatási szervet a perköltség megfizetésére kötelezi.” A Kúria KGD2012.78. számú eseti döntésére is utalással idézte a régi Pp. 337.§-át: „A közigazgatási határozat visszavonása esetén a pert meg kell szüntetni; bírósági eljárásnak nincs helye.”

3.
[35]	A kérelmek az ítélet jogalapját is vitatják akként, hogy a Fővárosi Törvényszék a 27.P.20.938/2017/6. számú ítéletével hatályon kívül helyezte az Alapítvány 5/2016. és 6/2016. számú kuratóriumi határozatait, de a jövőre nézve és nem visszamenőleges hatállyal helyezte hatályon kívül azokat. A Fővárosi Ítélőtábla 2017. augusztus 22. napján kelt 4.Pf.20.708/2017/8. számú végzésével, fellebbezés eredményeként, a Fővárosi Törvényszék által hozott 27.P.20.938/2017/6. számú ítéletét továbbá hatályon kívül helyezte és az első fokon eljáró Fővárosi Törvényszéket a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára utasította. A bírói gyakorlat szerint egyértelmű, hogy a bíróság a jövőre nézve hozhat határozatokat. Az ítélet ezzel megsértette az új Ptk. 3:37. §-ának alkalmazásában a Ptké. 0/A. § (3) bekezdését.

4.
[36]	A bíróság továbbá kérelmek szerint a keresetben megjelölt jogszabálysértéseken túl állapította meg a határozat állítólagos jogszabályellenségét, így a kereseten túlterjeszkedett a felülvizsgálati kérelem szerint, amivel az elsőfokú bíróság megsértette a régi Pp. 215. § bekezdésében foglaltakat. Mindezen túlmenően a kérelmek állítják, hogy a bíróság az eljárásban a beavatkozást a felperesi beavatkozó részére a régi Pp. 54-55. §-ainak megsértésével engedte meg.

[37]	Az ügyben felülvizsgálati ellenkérelmet a felperes nyújtott be, kérve az ítélet hatályában való fenntartását. Arra hivatkozott, hogy a vitatott kuratóriumi döntéseket meghozó ülések nem szabályszerűen kerültek megtartásra. Emiatt a Fővárosi Törvényszéken a Fővárosi Főügyészség pert indított, és hasonlóképpen a rendőrség is eljárást kezdett. Hivatkozott arra, hogy az I. rendű felperesi beavatkozó alapítványi képviselőként való nyilvántartásba vétele folyamatban van. Az ezzel ellentétes tartalmú határozatokat pedig a felperes megtámadta, illetve új eljárások vannak folyamatban.

[38]	Az alperes a végrehajtás felfüggesztése összefüggésében nyújtott be észrevételeket, melyben a tényállás további értelmezésére is érdemben kitért.

[39]	A felperes 2019. március 12-én kelt előkészítő iratában kifejti, hogy álláspontja szerint az alperesi beavatkozók nem jogosultak felülvizsgálati kérelem előterjesztésére jelen eljárásban, mivel az (I. rendű) alperesi beavatkozó e perbeli cselekménye ellentétes az általa támogatott alperes érdekével, aki viszont nem támadta az elsőfokú ítéletet. Erre való tekintettel a felperes a felülvizsgálati kérelem hivatalból való elutasítását kéri. Másodlagosan az ítélet hatályában fenntartását kéri, egyetértve az abban foglaltakkal. Az utóbbi körben hivatkozik jogos érdekére és perbeli legitimációjára, a visszavonó határozat jogos figyelmen kívül hagyására, a vitatott kuratóriumi döntések jogellenességére, a szakképző iskolával kapcsolatos polgári jogi megállapodás tartalmának általa meg nem ismert voltára.

[40]	A felperes 2019. március 17-én kelt előkészítő iratában a Fővárosi Bíróság 27.P.21.768/2018/47. szám alatti ítéletére hivatkozik, mely az Alapítvány kuratóriuma 5/2016. sorszám alatti határozatát hatályon kívül helyezte, mivel az vagyonról szóló döntésnek minősül, amiről csak minősített többséggel lehet dönteni. 

[41]	Az alperesi beavatkozók 2019. március 18-án kelt előkészítő iratukban az önálló beavatkozó fogalmára hivatkozással érvelnek perbeli legitimációjuk mellett. Egyebekben ismételten utalás történt a hivatalból elutasítás ellen, a felperes kereshetőségi jogát vitatják, ugyancsak vitatják a támadott ítélet jogalapját, tényként értékelik az új fenntartói megállapodást. 

A Kúria döntése és jogi indokai

[42]	A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott.

[43]	A régi Pp. 275. §-a szerint a felülvizsgálati eljárásban a Kúria a jogerős határozatot kizárólag a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati ellenkérelem keretei között vizsgálhatja. Jogszabálysértés esetén van lehetőség a régi Pp. 270. § (2) bekezdése szerint az eljárást lefolytató bíróság döntésének hatályon kívül helyezésére vagy megváltoztatására. 

[44]	A Kúria először is megállapítja, hogy az ügyben szereplő felek egymással többféle jogviszonyban állnak. Egyrészt a szakképző iskola fenntartói jogával kapcsolatosan érdekeltek, másrészt az Alapítvány működésében. Jelen per és a kapcsolódó, részben párhuzamosan zajló különböző közigazgatási hatósági, polgári és közigazgatási peres eljárások ehhez képest eltérő, de egymással összefüggésben álló tárgyakban zajlottak, illetve zajlanak. Az eljárások tárgyainak egyike elsődlegesen a szakképző iskola fenntartói változás-bejegyzése, míg a másik eljáráscsoport az Alapítvány változás-bejegyzésével kapcsolatos jogvitákkal függ össze.    

[45]	A szakképző iskola fenntartói változásbejegyzési eljárása, ami jelen per elsődleges tárgya, a vitatott fenntartóváltás és az Alapítvány adataiban történő változások átvezetése érdekében zajlik. Az Alapítvány változásbejegyzése ehhez képest a kuratóriumi összetételt, az új kuratóriumi elnök személyét, az alapítványi képviseleti jogosultság ugyancsak vitatott változását érinti. Noha az eljárások tárgya azok kezdeményezéséből fakadóan alapvetően egyik vagy másik tárgyhoz kötődik, a többi kérdéssel azok rendre sokoldalú összefüggésbe kerültek és kerülnek. 

[46]	A régi Pp. 339/A. §-a alapján a felülvizsgálat a közigazgatási határozat meghozatalakor fennálló tények alapján történik.

[47]	A Kúria az eldöntendő kérdést mindenekelőtt akként határozta meg, hogy az Alapítvány működésével kapcsolatos polgári jogi kérdések mennyiben vehetők figyelembe jelen közigazgatási ügyben, ami a szakképző iskola mint köznevelési intézmény változásbejegyzésére irányul. 

I. 

[48]	A tényállás alakulásában kiemelt szerepe van az  Alapítvány képviselete iránt a felperes által indított perben a Fővárosi Ítélőtábla 11.Pkf.26.799/2016/7. sz. végzésének, amelyik a Fővárosi Törvényszék 77.Pk.60.384/2000/42. sz. elsőfokú végzését hatályon kívül helyezte, amelyik korábban felperesi beavatkozó alapítványi képviselői minőségét elismerte. Az elsőfokú bíróságot új eljárás lefolytatására utasította megállapítva, hogy az új képviselő megjelölése az alapító joga. 

[49]	A Fővárosi Főügyészség másik pert kezdeményezett a szakképző iskola fenntartói nyilvántartása módosításáról szóló kuratóriumi határozatok megsemmisítése iránt. A Fővárosi Törvényszék 27.P.20.938/2017/6. számú, 2017. március 29-én kelt ítéletével az Alapítvány kuratóriuma 5/2016. és 6/2016. számú határozatait hatályon kívül helyezte. A Fővárosi Ítélőtábla 4.Pf.20.614/2017/5. számú végzésével e határozatot hatályon kívül helyezte az alapítványi képviselet tisztázatlansága miatt. 

[50]	A II. rendű alperesi beavatkozó keresetére ugyanakkor az Alapítvány adatai nyilvántartásba vétele iránt indított perben a Fővárosi Törvényszék által meghozott 77.Pk.60.384/2000/80. számú ítélet fellebbezése nyomán született, a Fővárosi Ítélőtábla 4.Pkf.25.614/2017/5. sz. alatt, 2017. május 18-án kelt végzésével e határozatot hatályon kívül helyezte, mivel nem a régi Ptk.-nak megfelelő volt az alapító jogai gyakorlása, ugyanis annak hatálya alatt keresetlevéllel és nem pedig nemperes eljárásban lehetett érdemi jogvitát eldönteni.

[51]	Mindeközben legalább két fokon, új eljárásokra történő utasítással a következő további tárgyakban folytak polgári perek: az Alapítvány képviseleti jogával kapcsolatban a jelen eljárás II. rendű alperesi beavatkozója, az I. rendű felperesi beavatkozó és a felperes között; különböző szerződések érvényességével kapcsolatos perek, közte az I. rendű alperesi beavatkozó által kötelmi úton megvásárolt jogok iránt; az Alapítvány kuratóriumi határozatai megsemmisítésével kapcsolatos perek; a szakképző iskola mint köznevelési intézmény fenntartói jogainak átruházására irányuló per; az Alapítvány kuratóriuma működésének törvényességével összefüggő eljárások. Az ügyekben a képviseleti jog rendre (külön) vita tárgyát képezte, és azokban meghatározott tárgyuk kapcsolatában eltérő döntések sora született. 

[52]	A Kúria e különböző perbeli személyek, továbbá a főügyészség és a rendőrség indítványára indult számos polgári eljárások, illetve büntető eljárás összefüggését jelen üggyel a következőképpen határozza meg. A vitás kérdések jelen ügynek többnyire nem előkérdései, hanem „jogitény-előzményei” meghatározására irányulnak. Ez azt jelenti, hogy valójában nem előfeltételei a jelen közigazgatási ügynek, hanem folyományaikat jogerős lezárásuk függvényében kell figyelembe venni, annak hiányában viszont (még) nem lehet tekintettel lenni rájuk. Ha például az Alapítvány új képviselőjét nem jegyezték be, akkor a bejegyzett képviselőt kell a jog gyakorlójának tekinteni. A nem bejegyzés tehát nem ítélt dolog, csak tény jelen perben.

[53]	Mindazonáltal a jogviták tárgyi komplexitása okán különböző perbeli szereplők érdekeltségének kiterjedését az egyidejűleg peresített igények tekintetében nem lehet tagadni. Az elsőfokú bíróság és jelen felülvizsgálat eljárásában ennek egyként az a következménye, hogy a felperes és a beavatkozók által hivatkozott számos eljárás és különböző döntések jelentős részét nem lehetett figyelembe venni akként, hogy mint ítélt dolog közvetlen hatással járnának ebben az ügyben. Összefüggésük úgy került számításba vételre, hogy a perbeli személyek perképességeként érdekeltség kapcsán lettek elismerve. 

II.

[54]	Míg a jelen jogi indokok ezen érdemi ítéleti indokolás előző I. részében említett, döntően polgári ügyek az Alapítvány változásbejegyzésével kapcsolatosak, addig jelen közigazgatási per és a vele kapcsolatban álló eljárások célja eltérő, mert az a szakképző iskola változásbejegyzésére (fenntartóváltás és az Alapítvány adataiban történt módosítások átvezetésére), avagy annak elvetésére irányul. 

[55]	E közigazgatási eljárást illetően vitatott a fenti „felülvizsgálati kérelem” alcím alatt összefoglalt pontok [(1)-(4)] alapján különösen a felek érdekeltségének közvetlensége, a perbeli cselekmények időbeli hatálya, a per jogalapja és a keresethez kötöttség, melyek értékelése a következőképpen adható meg. 

1.
[56]	Az I. rendű alperesi beavatkozó szerint a felperes alapítói státusza annak jogi ismérvei alapján az alapítást követően nem teremt semmilyen anyagi jogi érdekeltséget, hiszen az alapítvány alapítójától mind a régi Ptk., mind az új Ptk. szerint függetlenül tevékenykedik. A fél perbeli érdekeltségének alapja a személyes, anyagi jog által meghatározott érintettség, ami a kereshetőségi jog fennállásához szükséges. Az elsőfokú bíróságnak a közigazgatási eljárás tárgyához, a feltárt tényálláshoz és a felperes személyéhez képest kellett állást foglalni, hogy fennáll-e a nyilvánvaló és közvetlen érdekeltsége, érintettsége a határozat megtámadására. A közigazgatási perekben az irányadó bírói gyakorlat szerint (pl. EBH 2005.1281, EBH 2004.1100) a közvetlen jogos érdek, a közvetlen érintettség dönti el a kereshetőségi jogot. 

[57]	A bíróság álláspontja szerint a felperes ezt kellően igazolta, megállapítható, hogy egyszemélyi alapítója az Alapítványnak, és egyben a kuratóriumának tagja is, az Alapítvány tartós közérdekű célját maga határozta meg, vagyonát rendelte az alapítványi cél megvalósítása érdekében. Az Alapítvány működésében vállalt szerepére is tekintettel a bíróság megállapította: a felperesnek nyilvánvaló és közvetlen érdeke áll fenn azon döntés felülvizsgálatára, hogy a civil szervezet fenntartásában lévő köznevelési intézmény fenntartóváltása, ezzel összefüggő nyilvántartásba vett adatainak változása, működési engedélyének módosítása tárgyában a kérelmet miként bírálták el. Az I. rendű alperesi beavatkozó érvelésére reagálva a Kúria ezt az okfejtést annyiban helyesbíti, hogy az alapítónak, akár kuratóriumi tagi minőségében az Alapítvány működése vagy képviselete vonatkozásában közvetlen jogi érdekeltsége nem lehet. Elválasztva ettől azonban a tartós közérdekű cél meghatározásával és vagyonrendelésével összefüggésben az Alapítvány szabályszerű működése iránt van közvetlen érdekeltsége. Az Alapítvány által fenntartott szakképző iskola intézményi státuskérdéseinek esetleges megváltoztatása ezért az alapítványi cél érvényesülése összefüggésében mindenképpen ebbe a körbe tartozik. Ezen és csakis ezen az alapon a felperes perbeli legitimációja, kereshetőségi joga vitathatatlan.

[58]	Az I. rendű alperesi beavatkozó a felperesi beavatkozó perbeli legitimációját is vitatja. Az alperesi jogelőd alapeljárásban hozott HJO/94-4/2016. számú végzése, amely a most vitatott új eljárásra kötelezte az elsőfokú hatóságot, azonban már elismerte a felperesi beavatkozó ügyféli érdekeltségét, tehát az ilyen kifogásnak jelen eljárásban már nem lehetett alapja. 

2.
[59]	Az I. rendű alperesi beavatkozó felülvizsgálati kérelmében vitatja továbbá, hogy nem került megszüntetésre a per, a közigazgatási szerv HJO/94-21/2016. számú határozatát visszavonó PE/045/03216-6/2017. számú határozata okán. Az elsőfokú bíróság szerint a visszavonó határozatot a felperessel nem közölték, és a határozat értesítési része szerint nem is fogja közölni a felperessel a hatóság. Ebből következően a bíróság álláspontja szerint a régi Pp. 337. § (2) bekezdése, a permegszüntetés nem volt alkalmazható. A bíróság továbbá megállapította, hogy az alperesnek kézbesíteni fogja a hatóság (Pest Megyei Kormányhivatal) a visszavonó határozatot az értesítési rész szerint, ugyanakkor az még az első fokú bíróság előtt folyó per idején az alperesi képviselő közlése szerint hivatalosan nem történt meg. Ebből adódóan a visszavonó határozat alakilag még nem volt jogerős, tehát az érintett HJO/94-21/2016 számú határozatot még nem lehet „nem létezőnek” tekinteni, vagyis akkor a perben felülvizsgálható volt. 

[60]	A Kúria szerint a visszavonó határozat mindenekelőtt nem felelt meg a Ket. 114. § (2) bekezdése szerinti feltételeknek, ugyanis a döntés bírósági felülvizsgálata már folyamatban volt. A PE/045/03216-6/2017. számú határozat 2017. június 26-án kelt. A határozatot a 2017. július 3. napján tartott tárgyaláson csatolta be az I. rendű alperesi beavatkozó. Ez a tárgyalási nap azonban már a harmadik alkalom volt ebben a perben (2017. május 15. és június 19. után). A Ket. 114. § (2) bekezdés utolsó mondat, második fordulata szerint, ha a döntés bírósági felülvizsgálata van folyamatban, a hatóság az érdemi ellenkérelem előterjesztéséig vonhatja vissza a döntését. Az ellenkérelmet a régi Pp. 139. §-a szerint az első tárgyaláson megtették az alperesi oldalon, perbe bocsátkozásukat indokolva. Ennek ellenkezőjét a felülvizsgálati kérelem sem állítja. A hatóság tehát joghatályosan már nem vonhatta vissza a döntését. 

[61]	Másrészt a feltárt tényállás szerint a visszavont határozatot - az értesítési része szerint - a felperessel nem kell közölni, de még az alperesnek sem állt rendelkezésre hivatalos közlés útján. A régi Pp. 337. § (2) bekezdés szerint, ha a határozatnak hivatalból vagy kérelemre történt visszavonása vagy módosítása folytán hozott új közigazgatási határozat a kereseti kérelemben foglaltaknak eleget tesz, a bíróság a pert megszünteti, és a közigazgatási szervet a perköltség megfizetésére kötelezi. A Kúria megítélése szerint helytállóan döntött úgy az elsőfokú bíróság, hogy az ügyben nincs helye a per megszüntetésnek. Az elsőfokú bíróságnak alapvetően a kereseti kérelmet benyújtott felperes oldaláról kellett megvizsgálnia a per megszüntetésének lehetőségét. A bíróság mérlegelhette azt, hogy a határozat visszavonása (illetve az új közigazgatási határozat meghozatala, amelyre egyébként az ügyben sor sem került) a kereseti kérelemben foglaltaknak eleget tesz-e. A bíróság megsértette volna a régi Pp. 337. § (2) bekezdését, ha a perben egy olyan visszavont közigazgatási határozat alapján szünteti meg a pert, amelynek a felperes nem címzettje. Magából a tisztességes eljáráshoz való jogból is következik, hogy ebben a helyzetben a bíróságnak érdemi határozatot kell hoznia. Jelen esetben a több tárgyalási napot megélt ügyben közvetlenül (mintegy hét nappal) az ítélethirdetést megelőzően került a döntés visszavonásra.

[62]	Az I. rendű alperesi beavatkozónak a visszavonó határozatra alapított permegszüntetés iránti kifogása tehát e két megközelítés egyike alapján sem állhatja meg a helyét. 

3.
[63]	A kérelem az ítélet jogalapját is vitatja akként, hogy a Fővárosi Törvényszék a 27.P.20.938/2017/6. számú ítéletével ugyan hatályon kívül helyezte az Alapítvány 5/2016. és 6/2016. számú kuratóriumi határozatait, de a jövőre nézve és nem visszamenőleges hatállyal helyezte hatályon kívül azokat. Másrészt a Fővárosi Ítélőtábla 2017. 08. 22. napján kelt 4.Pf.20.708/2017/8. számú végzésével, fellebbezés eredményeként, a Fővárosi Törvényszék által hozott 27.P.20.938/2017/6. számú ítéletét hatályon kívül helyezte és az első fokon eljáró Fővárosi Törvényszéket a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára utasította. 

[64]	Megjegyzendő, hogy a Fővárosi Főügyészség kezdeményezte pert a szakképző iskola fenntartói nyilvántartása módosításáról szóló kuratóriumi határozatok megsemmisítése iránt. A Fővárosi Törvényszék 27.P.20.938/2017/6. számú, 2017. március 29-én kelt ítéletével az Alapítvány kuratóriuma 5/2016. és 6/2016. számú határozatait hatályon kívül helyezte. A Fővárosi Ítélőtábla 4.Pf.20.614/2017/5. számú végzésével e határozatot hatályon kívül helyezte, de ennek oka az alapítványi perbeli képviselet tisztázatlansága volt. 

[65]	Egyidejűleg a II. rendű alperesi beavatkozó keresetére az Alapítvány adatai nyilvántartásba vétele iránt indított perben született Fővárosi Törvényszék által meghozott 77.Pk.60.384/2000/80. számú ítélet fellebbezése nyomán született, a Fővárosi Ítélőtábla 4.Pkf.25.614/2017/5. sz. alatt, 2017. május 18-án kelt végzésével e határozatot szintén hatályon kívül helyezte, mivel nem a régi Ptk.-nak megfelelő volt az alapító jogai gyakorlása, ugyanis annak hatálya alatt keresetlevéllel és nem pedig nemperes eljárásban lehetett érdemi jogvitát eldönteni.

[66]	Ezek a polgári eljárások azért és annyiban függenek össze a jelen közigazgatási peres eljárással, mert tárgyaik a közigazgatási pertárgyakról szóló alapítványi döntések jogi minősítésére vonatkoznak. A szakképző iskola nyilvántartási adatainak módosítása közigazgatási ügy, az ennek alapjául szolgáló alapítványi döntés megítélése polgári jogi ügy. Az alapítványi nyilvántartás módosítása polgári ügy, de a szakiskola nyilvántartásának módosítása csak az arra jogosult alapítványi képviselő útján lehetséges, amely jogosultság megítélése a közigazgatási ügynek is részét képezi. A szóban forgó jogi tények itt két oldalról, egymástól függetlenül kerülnek megítélésre, ezért ezek elbírálásának folyamatára és eredményeire kölcsönösen tekintettel kell lenni. 

[67]	Megállapítható, hogy a Fővárosi Törvényszék 27.P.20.938/2017/6. számú ítéletének a Fővárosi Ítélőtábla 4.Pf.20.614/2017/5. számú végzésével történő hatályon kívül helyezésének oka az Alapítvány perbeli képviseletének tisztázatlansága volt, nem pedig a kuratóriumi döntések meghozatala jogellenesnek minősítése felülbírálata. A közben folyó másik polgári eljárás, amelyik a Fővárosi Ítélőtábla 4.Pkf.25.614/2017/5. számú végzésével az alapítványi nyilvántartás módosítására vonatkozóan vezetett szintén hatályon kívül helyező végzéshez az ellenérdekű II. rendű alperes keresetének helyt adás ellenében.

[68]	Az elsőfokú bíróság a közigazgatási nyilvántartás adatai nyilvántartásba vétele szempontjából érdemi jelentőségű, az alapítványi képviseletben át nem vezetett változások, továbbá az ugyanezen nyilvántartásba vétel szempontjából alapul szolgáló, meghatározó alapítványi döntések jogszerűségének alappal vitatott jellege folytán okkal foglalhatott úgy állást, hogy a köznevelési intézmény nyilvántartásba vett adatai módosításának és a működési engedély módosításának jogalapja hiányzik. Mind az alapítványi képviselet, mind a kuratóriumi döntések tekintetében hivatalos tudomása volt azok vitatásáról, továbbá arról, hogy a jogerős döntések meghozatalát megakasztó bírósági végzések nem az ügyek elsődleges tárgyára irányultak, hanem más járulékos jogkérdésekre. 

[69]	Az egymással tartalmilag igen, de eljárási szempontból össze nem függő döntések sora anyagi jogerejének hiánya miatt az elsőfokú bíróság a Kúria szerint megalapozottan döntött az alperes határozatának hatályon kívül helyezéséről. A folyamatban lévő bírósági eljárások alapján, azok anyagi jogerős lezárása hiányában ugyanis nem lehetett bizonyítani a nyilvántartási bejegyzés és a működési engedély módosításának alapját sem a képviselet változását, sem a kuratóriumi döntés jogszerűségét illetően az elsőfokú bíróság eljárása idején, figyelemmel arra is, hogy ezek a körülmények együttesen voltak tisztázatlanok a bizonyítottság tekintetében. Az elsőfokú bíróság eljárása ezért megfelelt a régi Pp. 206. § (1) bekezdésének. 

[70]	A Kúria a figyelemmel volt továbbá az alperes nyilatkozatára, amit észrevételek formájában nyújtott be, amely megerősíti, hogy az eljárás idején és azt követően folyamatban lévő eljárások alapján a bejegyzési és működési engedélyi módosítások megfelelő jogalapja nem volt megállapítható. 

[71]	Az I. rendű alperesi beavatkozó azon érvelése, hogy a kuratóriumi határozatok hatályon kívül helyezése a Fővárosi Törvényszék 27.P.20.938/2017/6. számú ítéletének meghozatal idején sem minősülhetett visszaható hatályúnak, a Kúria szerint azért nincs perdöntő jelentősége, mert a kuratóriumi döntésnek a jogszerűsége más, a fentiekben tárgyalt okok miatt is vitatott. Jelen esetben ebből annyi következtetés vonható le, hogy a hatályon kívül helyezés előtti joghatások sem keletkezhettek egyéb, az eljárások során egyedileg vitatott okok miatt.    

4.
[72]	Az I. rendű alperesi beavatkozó szerint az első fokú bíróság a kereseten túlterjeszkedett, amivel megsértette a régi Pp. 215. § bekezdésében foglaltakat. A felülvizsgálati kérelem állítja továbbá, hogy a bíróság az eljárásban a beavatkozást a felperesi beavatkozó részére a régi Pp. 54-55. §-ainak megsértésével engedte meg.

[73]	A Kúria szerint az ügyek összefüggése okán szükséges volt a folyamatban lévő eljárások figyelembe vétele, enélkül a tényállás nem tárható fel. Igaz ugyanakkor, hogy a polgári eljárások elhatárolása is nélkülözhetetlenné vált. Az utóbbiakat illetően a bejegyzéssel kapcsolatos változásoknak alapot adó kuratóriumi döntések érvényessége, továbbá az alapítványi képviselet jogszerűsége olyan jogi tények, amelyek figyelembe vétele jelen eljárás tényállása felderítéséhez megkerülhetetlenül hozzátartoznak. Ugyanakkor az alapítványi bejegyzés módosításának ügyei, a kapcsolat ellenére is, már távol esnek a jelen eljárásban vitatott közigazgatási kérdéstől. Az elsőfokú bíróság az elhatárolást és a kapcsolódó kérdések figyelembe vételét megfelelő egyensúly megtalálása mellett végezte el a Kúria megítélése szerint.

[74]	Mindez alapot adott a felek és a beavatkozók perbeli legitimációjának meghatározására, amit az elsőfokú bíróság a fentiek szerint kellő körültekintéssel végzett el. A felperesi beavatkozó ügyféli jogállásának tárgyában hozott végzések ellentétes tartalmúak. A Fővárosi Ítélőtábla 4.Pkf.25.614/2017/5 számú végzése eltérő ebben a tekintetben a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.Kpk.46.451/2016/17. számú végzésétől, megjegyezve, hogy a pertárgyak nem teljesen azonosak. Jelen ügyben a felperesi beavatkozó érdekeltségét a Kúria szerint az elsőfokú bíróság helyesen vette figyelembe.

[75]	Összességében a fentiek szerint a felülvizsgálati kérelemben felhozott érveket a Kúria döntő részben nem tartotta megalapozottnak. Mindezen alapulóan a Kúria a jogerős ítéletet a régi Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta. 

Az döntés elvi tartalma

[76]	Az alapítvány változásbejegyzésével kapcsolatos eljárások eltérnek az alapítványi köznevelési intézmény változásbejegyzésére (fenntartóváltás és az alapítvány adataiban történt módosítások) irányuló eljárástól. Az előbbi polgári, az utóbbi közigazgatási peres eljárás keretében történik. A Ptk.-n alapuló alapítványi státuszkérdések jogi tényként előzményei és alapjai az adott közigazgatási jogviszony alakulásának, anélkül azonban, hogy azt ezáltal származékos jogviszonnyá tennék. 

Záró rész

[77]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a régi Pp. 274. § (2) bekezdése alapján az I. rendű és a II. rendű alperesi beavatkozó kérelmére tárgyalás tartásával bírálta el.

[78]	A felperes pernyertességére tekintettel, figyelemmel a régi Pp. 270. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó 78. §-ára is, a Kúria az I. rendű és a II. rendű alperesi beavatkozót kötelezte a felperes perköltségeinek megfizetésére. 

[79]	Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § (1) bekezdése szerinti mértékű, a 39. § (3) bekezdés d) pontja alapján számított és a 62. § (1) bekezdés h) pontja értelmében feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket a pervesztesnek minősülő I. rendű és II. rendű alperesi beavatkozók viselik.

[80]	Az ítélet ellen a felülvizsgálat lehetőségét a régi Pp. 271.§ (1) bekezdés e) pontja zárja ki.

Budapest, 2019. március 19.

Dr. Balogh Zsolt s. k. a tanács elnöke, Dr. Horváth Tamás s. k. előadó bíró, Dr. Dobó Viola s. k. bíró

A kiadmány hiteléül:
	tisztviselő