A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.VI.37.115/2018/9.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás előadó bíró, Dr. Vitál-Eigner Beáta bíró
	
A felperes: felperes neve

A felperes képviselője: ... Ügyvédi Iroda
	
Az alperes: alperes neve

Az alperes képviselője: Dr. ... kamarai jogtanácsos

A per tárgya: földforgalmi ügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: a felperes

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Nyíregyházi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2017. június 19-én kelt 10.K.27.124/2017/8. számú ítélete

A másodfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Nyíregyházi Törvényszék 2017. október 5-én kelt 4.Kf.21.278/2017/5. számú ítélete
Rendelkező rész 
A Kúria a Nyíregyházi Törvényszék 4.Kf.21.278/2017/5. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 30.000.- (harmincezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 70.000.- (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A debreceni lakos felperes és a perben nem álló anarcsi lakos ... 2016. december 9-én csereszerződést kötöttek, melyben elcserélték a felperes tulajdonában álló érpataki ... hrsz.-ú ingatlan 1970/5598 arányú tulajdoni illetőségét a ... tulajdonát képező anarcsi ... hrsz.-ú ingatlan 1/1 arányú tulajdoni hányadára. A szerződés 6. pontjában a szerződő felek nyilatkoztak, hogy a mező- és erdőgazdasági földek forgalmáról szóló 2013. évi CXXII. törvény (a továbbiakban: Földforgalmi tv.) szerinti földművesnek minősülnek. A Földforgalmi tv. 12. § (1) bekezdés ba) pontja szerinti feltétel fennáll, mert ... helyben lakónak minősül.
[2]	Az alperes a 2017. január 26-án kelt 570 878/2/2017. számú határozatában a csereszerződés jóváhagyását megtagadta. Az indokolásban megállapította, hogy a Földforgalmi tv. 12. § (1) bekezdés a) pontjában, ba) alpontjában és bb) alpontjában foglalt feltételek nem állnak fenn. Rögzítette, hogy a szerződő felek nem minősülnek helyben lakónak, mert egyiküknek sincs életvitelszerű lakóhelye legalább 3 éve azon a településen, amelynek közigazgatási területén a csereszerződés tárgyát képező föld fekszik.
	A kereseti kérelem
[3]	A felperes keresettel támadta az alperes határozatát kérve annak bírósági felülvizsgálatát. Kifejtette, hogy az alperesi határozat sérti a Földforgalmi tv. 5. § 9. pontjában és 12. § (1) ba) alpontjában írtakat. 

	Az elsőfokú ítélet

[4]	A közigazgatási és munkaügyi bíróság ítéletével a keresetet elutasította. Az indokolásban felhívta a Földforgalmi tv. 5. § 9. pontjában, 12. § (1) bekezdésében és a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 6:234. §-ában foglaltakat.
[5]	Kifejtette, hogy a tulajdonszerzés feltételének nem a tulajdonjog elidegenítője, hanem a megszerzője vonatkozásában kell megvalósulnia, ... az érpataki ingatlan tekintetében, míg a felperes az anarcsi ingatlan vonatkozásában nem minősül a Földforgalmi tv. 5. § 9. pontjában meghatározott helyben lakónak, ez okból az alperes jogszerűen tagadta meg a csereszerződés jóváhagyását. 

	A másodfokú ítélet 

[6]	A felperes fellebbezését elbíráló törvényszék jogerős ítéletében az elsőfokú bíróság ítéletét helybenhagyta. Megállapította, hogy az elsőfokú bíróság indokolási kötelezettségének eleget tett és megfelelően értelmezte a Földforgalmi tv. irányadó rendelkezéseit. A jogszabály 5. § 9. pontja egyértelműen fogalmaz, abból más értelmezés, mint az, hogy a csereszerződés szempontjából csak az tekinthető helyben lakónak, akinek az életvitelszerű lakóhelye legalább 3 éve azon a településen van, amelynek közigazgatási területén a csereszerződés tárgyát képező föld fekszik, nem vonható le. Csereszerződés esetén a tulajdonjog megszerzője vonatkozásában kell fennállnia a Földforgalmi tv.-ben előírt feltételnek, miszerint helyben lakónak minősül. Ettől eltérő jogértelmezés azt eredményezné, hogy adott termőföldet csereszerződés alapján nem helyben lakó is megszerezhetne anélkül, hogy esetében a helyben lakóknak a Földforgalmi tv. 18. §-ában meghatározott elővásárlási joga érvényesülhetne.
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[7]	A jogerős ítélet ellen a felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet annak, az elsőfokú ítéletnek és az alperesi határozatnak a hatályon kívül helyezése és az alperes új eljárásra kötelezése iránt. Álláspontja szerint az ítélet sérti a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 221. §-át, valamint a Földforgalmi tv. 5. § 9. pontját és 12. § (1) bekezdés b) pontját.
[8]	Hangsúlyozta, sem az első- sem a másodfokú ítélet nem tartalmaz egyértelmű indokolást arra vonatkozóan, hogy miért tartja helyesnek a Földforgalmi tv. irányadó jogszabályhelyeire vonatkozó alperesi jogértelmezést.
[9]	A Földforgalmi tv. szerint nem a csere útján megszerzendő föld vonatkozásában kell megvalósulnia a helyben lakói státusznak, hanem a csereszerződés tárgyát képező ingatlan tekintetében, azaz bármelyik, a cserével érintett ingatlanhoz kapcsolódóan fennállhat a helyben lakói minőség. Az ezzel ellentétes jogerős ítéleti indokolás jogszabálysértő. A Ptk. 6:234. §-a a közigazgatási jogághoz tartozó jogszabály alkalmazására nem vonatkozik, vagyis jelen per alapjául szolgáló jogviszonyban sem irányadó.
[10]	Az eljárt bíróságok figyelmen kívül hagyták azt a felperesi érvelést, hogy a Földforgalmi tv. 5. § 9. pontja nem véletlenül említi külön-külön az adásvétel, a csere, illetve a haszonbérlet körében a helyben lakói minőség feltételeit.
[11]	A korábban hatályban volt 1994. évi LV. törvény 4. § (2) bekezdés b) pontjának megfelelő rendelkezést a Földforgalmi tv. nem tartalmaz, mert ilyen jogalkotói szándék nem volt. Az irányadó jogszabályhelyekből nem következik okszerűen, hogy csereszerződés esetén a tulajdonjog megszerzőjének vonatkozásából kell fennállnia a helyben lakói kritériumnak.
[12]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását indítványozta.
A Kúria döntése és jogi indokai
[13]	A felülvizsgálati kérelem alaptalan.
[14]	A Pp. 275. § (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[15]	A Kúria álláspontja szerint a másodfokú bíróság a pontosan és törvényesen megállapított tényállásból helytálló jogi következtetést vont le. A jogerős ítéletben írtakkal a felülvizsgálati bíróság egyetért, a felülvizsgálati kérelmet elbírálva az alábbiakat fejti ki.
[16]	A Földforgalmi tv. 31-35. §-ai az adásvételnek nem minősülő tulajdonjog átruházásról szóló szerződésnek és az átruházásnak nem minősülő módon történő tulajdonszerzésnek hatósági jóváhagyásáról rendelkeznek. A 31. § értelmében a hatósági jóváhagyáshoz kötött, adásvételnek nem minősülő tulajdonjog átruházásról szóló jogügylet, valamint az átruházásnak nem minősülő módon történő tulajdonszerzés esetén a 23-30. § rendelkezései a 32-35. §-ban foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. A 32. § (2) bekezdése szerint a szerződés jóváhagyása, illetve megtagadása során figyelmen kívül kell hagyni az elővásárlási jogról, az elővásárlásra jogosultakról, az elővásárlásra jogosult elfogadó jognyilatkozatáról, a jegyzékről, a tulajdonos választási jogáról, és az ezzel összefüggő, a mezőgazdasági igazgatási szerv általi kijelöléséről szóló rendelkezéseket.
[17]	A Kúria hangsúlyozza, a csereszerződés - még ha egy kettős adásvételi szerződés is - a Földforgalmi tv. körében adásvételnek nem minősülő tulajdonjog átruházásáról szóló szerződésnek tekintendő, ezért a Földforgalmi tv. 32. § (2) bekezdésére figyelemmel - többek között - nem vonatkoznak rá az elővásárlásra jogosultak sorrendjére és az elővásárlási jog gyakorlására a 18-22. §-ban meghatározott rendelkezések. Ennek azonban az a feltétele, hogy a 12. § (1) bekezdésének a csereszerződés tegyen eleget.
[18]	A Földforgalmi tv. 12. § (1) bekezdése alapján a föld tulajdonjogát csere jogcímén akkor lehet megszerezni, ha a csereszerződésben a felek a föld tulajdonjogának kölcsönös átruházására vállalnak kötelezettséget és a) a csere tárgyát képező egyik földrészlet az azt megszerző cserepartnernek a már tulajdonában álló földrészletével azonos településen fekszik, vagy b) a cserepartnerek ba) egyike helyben lakónak minősül, vagy bb) egyikének lakóhelye vagy a mezőgazdasági üzemközpontja legalább 3 éve azon a településen van, amelynek közigazgatási határa a csere tárgyát képező föld fekvése szerinti település közigazgatási határától közúton vagy közforgalom elől el nem zárt magánúton legfeljebb 20 km távolságra van. 
A fenti jogszabályhely két konjunktív feltételt tartalmaz, melyek közül a második három módon valósulhat meg. A felek között nem volt vitás, hogy a csereszerződésben a szerződő felek föld tulajdonjogának kölcsönös átruházására vállalnak kötelezettséget és a 12. § (1) bekezdés a) pontjában és bb) alpontjában megjelöltek nem állnak fenn. A jogvita tárgyát az képezte, hogy miként kell értelmezni a 12. § (1) bekezdés ba) alpontját, vagyis azt, hogy a „cserepartnerek egyike helyben lakónak minősül”.
Az alperesi értelmezés szerint a helyben lakói minőségnek a tulajdonjog megszerzőjéhez kapcsolódóan kell megvalósulnia, míg a felperes véleménye az, hogy ilyen megkötést a Földforgalmi tv. nem tartalmaz, elégséges ha valamelyik szerződő fél helyben lakó.
[19]	A Földforgalmi tv. 5. § 9. pontja szerint helyben lakó: az a természetesen személy, akinek az életvitelszerű lakóhelye legalább 3 éve azon a településen van, amelynek közigazgatási területén az adásvételi, a csere, illetőleg a haszonbérleti szerződés tárgyát képező föld fekszik.
[20]	A jogszabályok értelmezése során irányadó az Alaptörvény 28. cikke, mely kimondja, a bíróságok a jogalkalmazás során a jogszabályok szövegét elsősorban azok céljával és az Alaptörvénnyel összhangban értelmezik. Az Alaptörvény és a jogszabályok értelmezésekor azt kell feltételezni, hogy a józan észnek és a közjónak megfelelő, erkölcsös és gazdaságos célt szolgálnak. 
[21]	A Kúria rámutat, a Földforgalmi tv. 12. § (1) bekezdés ba) pontjának értelmezése során nem csak a nyelvtani, hanem a logikai, rendszertani és teleologikus értelmezés is alkalmazandó. Nem vitás, hogy az értelmezendő jogszabályhely nem tartalmaz olyan kitételt, hogy a helyben lakói státusznak a föld megszerzőjéhez kapcsolódóan kell megvalósulnia. Ugyanakkor a Földforgalmi tv. egészét áttekintve egyértelműen megállapítható az a jogalkotói szándék, hogy a helyben lakói minőségnek a föld megszerzőjének vonatkozásában kell fennállnia, mert - ahogy ezt a törvényszék helyesen kifejtette - ellenkező esetben a termőföldet csereszerződésre alapítottan nem helyben lakó is megszerezhetné anélkül, hogy esetében a helyben lakóknak az elővásárlási joga érvényesülhetne. A Földforgalmi tv. logikai és rendszertani értelmezése is ezt az érvelést támasztja alá, valamint ez felel meg a törvény céljának is.
[22]	A felperes által hivatkozott - már hatályon kívül helyezett - 1994. évi LV. törvény a perbeli jogviszony eldöntése szempontjából nem releváns.
[23]	A Földforgalmi tv. a csereszerződés definícióját nem adja meg, így - a felperes érvelésével szemben - a Ptk. 6:234. §-ában foglalt csereszerződés meghatározása az irányadó.
[24]	A Kúria a Pp. 275. § (3) bekezdését alkalmazva a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta.
A döntés elvi tartalma
[25]	A Földforgalmi tv. 12. § (1) ba) alpontját úgy kell értelmezni, hogy a helyben lakói minőségnek a föld megszerzője vonatkozásában kell fennállnia. 
Záró rész
[26]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdésére figyelemmel tárgyaláson kívül bírálta el.
[27]	A pervesztes felperes köteles az alperes részére a Pp. 78. § (1) bekezdése alapján felülvizsgálati eljárási költség megfizetésére.
[28]	A feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket szintén a felperesnek kell megfizetnie, annak összegét az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § (1) bekezdése határozza meg.
[29]	Az ítélet elleni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.
Budapest, 2018. november 14.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás s.k. előadó bíró, Dr. Vitál-Eigner Beáta s.k. bíró
A kiadmány hiteléül:
tisztviselő