A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.VI.37.090/2019/4.
A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Vitál-Eigner Beáta előadó bíró, Dr. Sugár Tamás bíró
	
A felperes: felperes neve
	
A felperes képviselője: ... Ügyvédi Iroda 
	
Az alperes: alperes neve
	
Az alperes képviselője: dr. ... kamarai jogtanácsos
		
A per tárgya: közbeszerzési ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: a felperes
	
A felülvizsgálati kérelem száma: 23.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Fővárosi Törvényszék 2018. október 25-én kelt 107.K.700.295/2018/22. számú ítélete
Rendelkező rész
A Kúria a Fővárosi Törvényszék 107.K.700.295/2018/22. számú ítéletét hatályában fenntartja.
Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 50.000.- (ötvenezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.
A felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A felperes, mint ajánlatkérő a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) Második Rész szerinti nyílt közbeszerzési eljárást indított „lélegeztető munkaállomások beszerzése” tárgyban. Az ajánlati felhívás II.2.5. pontjában meghatározott értékelési szempontok 3.5. pontja szerint felnőtt és gyermek légzési állapotához (compliance, resistance, trigger aktivitás) - mind kontrolláltan, mind spontán támogatott beteg esetén - komplexen igazodó üzemmód, a paraméterek (ciklusindítás, frekvencia, volumen, belégzési nyomás I:E) automatikus kiszámítása és alkalmazása kezelői beavatkozás nélkül, a lélegeztetés során folyamatosan (előny a megléte). A felhívás VI.3.6. pontjában egyebek mellett rögzítette, hogy az előírt műszaki követelmények, valamint a lényeges paraméterek minimális szintjét az ajánlott termékeknek el kell érniük. 
[2]	A dokumentáció 8. számú melléklete az előírt minimum paraméterek között egyebek mellett a lélegeztetési módok, funkciók körében rögzítette: a pánciens leszoktatását segítő - algoritmus vagy tudás alapú - automatizált üzemmód, amely mód figyelembe veszi min. a páciens légzési állapotát és a kilélegzett CO2 értéket. A lélegeztetési paramétereket beavatkozás nélkül, automatikusan számítja. A műszaki leírásban megismételte, hogy az előírt műszaki követelmények, valamint a lényeges paraméterek minimális szintjét az ajánlott termékeknek el kell érniük.
[3]	A felpereshez intézett 6. számú kérdés szerint a lélegeztető gép speciális tudású készülék műszaki specifikációjában nem található a lélegeztető beállítható paramétereinek meghatározása, specifikálása. A felperes válaszában közölte, hogy az ajánlatkérő ezen paraméterek tekintetében nem élt előírással. 
[4]	A felperes a beavatkozó ajánlatát a Kbt. 73. § (1) bekezdés e) pontja szerint érvénytelenné nyilvánította. Indokolásában kifejtette, hogy a légzési paraméterek a beteg légzésére jellemző paraméterek, amelyek az aktuális állapotában, az aktuális időpillanatban a betegre, a beteg légzésére jellemzők. A lélegeztetési paraméterek ezzel szemben azok a lélegeztető készülék beállítására jellemző paraméterek, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a beteg a saját légzésének kiegészítéseként az aktuális állapotának megfelelő és szükséges légzéstámogatásban részesüljön. Tehát míg a légzési paraméterek a beteg légzésének jellemzésére szolgáló monitorozott paraméterek, addig a lélegeztetési paraméterek a lélegeztető készülék beállításaira vonatkoznak. A beavatkozó által megajánlott készülék ugyan automatikusan mérni és megjeleníteni képes a beteg legfontosabb légzési paramétereit, ugyanakkor nem felel meg annak a másik feltételnek, miszerint a leszoktatás folyamata során a lélegeztetési paramétereket beavatkozás nélkül, automatikusan számolja. Hangsúlyozta, hogy a felhívás 3.5. pontjában meghatározott értékelési szempont nem a leszoktatás folyamatára, mint a lélegeztetési folyamat utolsó aktusára, hanem a lélegeztetési folyamat egészére vonatkozó elvárás. A leszoktatást segítő automatizált funkció minimumkövetelménye, illetve a lélegeztetés során kezelői beavatkozás nélkül automatikus, kiszámított és alkalmazott paraméterek tehát két teljesen különböző folyamat, így nem kezelhetők azonos funkcióként. A beavatkozó által megajánlott készülék tehát nem felel meg az előírt minimum műszaki követelményeknek.
[5]	Az alperes a beavatkozó jogorvoslati kérelmére indult, majd hivatalból kiterjesztett eljárásban 2017. október 12. napján hozott D.505/19/2017. számú határozatában megállapította, hogy a felperes megsértette a Kbt. 50. § (4) bekezdését, 58. § (1) bekezdését, továbbá a közbeszerzési eljárásokban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásáról, valamint a közbeszerzési műszaki leírás meghatározásának módjáról szóló 321/2015. (X.30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 46. § (4) bekezdés első fordulatát és 48. § (1) bekezdésének első fordulatát, ezért a közbeszerzési eljárás mindkét részében megsemmisítette a felhívást és a dokumentációt, valamint a felperes által a közbeszerzési eljárás során ezt követően hozott valamennyi döntést, továbbá a felperessel szemben 5.000.000.- forint bírságot szabott ki. A jogorvoslati kérelem tekintetében az eljárást megszüntette.
[6]	Indokolása szerint orvos-szakmailag indokolt a lélegeztetés egész folyamatának és az annak speciális szakaszát képező leszoktatási szakasz elhatárolása. A leszoktatásra vonatkozó műszaki feltételeknek (légzési paraméterek, lélegeztetési paraméterek, az üzemmód automatizáltsági foka, tartalma) azonban azonos tartalommal, módon és részletességgel kell szerepelniük az értékelési részszempontokban és az érvényességi előírásban is, hiszen azonos beszerzési tárgyra vonatkoznak. 
[7]	A felperes a 3.5. pontban foglalt értékelési szempontok körében kimerítően meghatározta, hogy a beteg légzési állapotára és a gépi lélegeztetésre vonatkozóan melyek a releváns paraméterek. Az üzemmód kapcsán pedig rögzítette az ajánlatok értékelése szempontjából releváns ajánlati elemeket. Ugyanakkor az érvényességi előírásban sem a lélegeztetési paramétereket, sem az adott üzemmód szempontjából releváns lélegeztetési paramétereket nem adta meg. Ennek hiányában nem határolható el egyértelműen az érvényességi feltételként megfogalmazott üzemmód automatizáltságra vonatkozó feltétel a 3.5. pont értékelési részszempontban rögzített, és a felperes beszerzési szándéka szerint azonos fokú, tartalmú üzemmód automatizáltságára vonatkozó műszaki feltételtől. 
[8]	A felperes az érvényességi műszaki előírásában és az értékelési részszempontjában gyakorlatilag azonos előírást kívánt érvényesíteni, azonban az eltérő megfogalmazás miatt ez az ajánlattevők számára nem lehetett egyértelmű követelmény.
[9]	A felperes nem fogalmazta meg egyértelműen, hogy a „leszoktatást segítő” és az „automatizált” üzemmódokat hogyan kell az ajánlattevőknek értelmezniük, tekintettel arra, hogy - a felek egyező előadása szerint is - a lélegeztető gépekről történő leszoktatási folyamatnak három szintje van az automatizáltság tekintetében. 
[10]	Nem határozta meg továbbá a felperes, hogy a műszaki leírásnak az automatizáltság fokozata szempontjából mely paraméterei minősülnek olyan lényegesnek, amelyek minimális szintjét az ajánlott termékeknek el kell érniük.
[11]	Érvelése szerint az ajánlattevők csak a felvilágosítás kérés folyamán nyerhettek egyértelmű tudomást arról, hogy a felperes előírása szerint az ajánlat érvényességi eleme a leszoktatás során a lélegeztetési paraméterek automatikus számításán kívül azok folyamatos alkalmazása is. 
[12]	Ellentmondásos az is, hogy míg a felhívásban a felperes a lényeges paramétereknek való megfelelőséget írta el, addig a dokumentáció ezt a kiemelést nem tartalmazza.
[13]	A gép specifikus leszoktató lélegeztetési üzemmód megvalósításához szükséges paraméterek vegyesen tartalmaznak lélegzési és lélegeztetési paraméterekre vonatkozó előírásokat, illetve kifejezetten technikai, műszaki feltételeket is, amelyek orvos-szakmai szempontból a leszoktatási módok, funkciók szempontjából nem azonos súlyúak. 
[14]	Tekintettel arra, hogy a felperes és az ajánlattevők mást értettek a lélegeztetési funkció automatizált üzemmódján, ezért attól függetlenül, hogy a minimum paraméterekre vonatkozóan részletes katalógust adott a felperes, nem lehetett megállapítani magát az üzemmódot, azt hogy a megadott paramétereket az adott lélegeztető gép csak automatikusan számítja vagy folyamatosan, beavatkozás nélkül alkalmazza is a terápia során. Az ajánlatkérő csak azoknak a műszaki feltételeknek való megfelelést követelheti meg az ajánlattevőktől, amelyeket egyértelműen, világos jelentéstartalommal határozott meg. E kötelezettségének elmulasztását nem terhelheti az ajánlattevőkre az érvényességi bírálat során.
	A kereseti kérelem
[15]	A határozat megváltoztatása iránti keresetében a felperes állította, hogy nem követett el jogsértést, alap nélküliek a vele szemben alkalmazott jogkövetkezmények, a bírság mellőzése, legalábbis csökkentése indokolt. 
[16]	Előadta, hogy az érvényességi szempont és az értékelési szempont tisztán elhatárolható egymástól; az érvényességi szempont szerint a minimum követelmény az, hogy a gép rendelkezzen automatikus lélegeztetésről leszoktató programmal, az értékelési szempont értelmében pedig előny az, ha a megajánlott gép a lélegeztetési folyamat egésze során biztosítja az ott meghatározott paraméterek automatikus számítását és alkalmazását. A minimum követelmény tehát a leszoktatási fázis tekintetében áll fenn. 
[17]	Az alperes ellenkérelmében - a határozatban foglaltak fenntartása mellett - kérte a kereset elutasítását.
[18]	A beavatkozó az alpereshez csatlakozva kérte a kereset elutasítását. 
Az elsőfokú ítélet
[19]	Az elsőfokú bíróság jogerős ítéletével a felperes keresetét elutasította. 
[20]	Indokolása szerint az értékelési szempontnál előnyként meghatározott követelménytől eltérő kategóriát jelent az érvényességi szempontnál megfogalmazott minimum előírás. Ennek ellenére a felperes mindkét helyen lényegében ugyanazt írta elő. Az üzemmód automatizáltsági szintjét azonosan kívánta meghatározni, azonban az értékelési részszempontban az üzemmódra vonatkozó lélegzési és lélegeztetési paramétereket nem határozta meg, továbbá az adatok automatikus, folyamatos alkalmazására vonatkozó feltételt sem rögzítette. Ezen kívül a dokumentáció nem tartalmazza az érvényesség körében előírt lényeges paramétereknek való megfelelőségi követelményt.
[21]	A felperes és az ajánlattevők mást értettek a lélegeztetési funkció automatizált üzemmódján, nem lehetett megállapítani magát az üzemmódot, vagyis azt, hogy a megadott paramétereket az adott lélegeztető gép csak automatikusan számítja vagy folyamatosan, beavatkozás nélkül alkalmazza is a terápia során. 
[22]	A felperes nem fogalmazta meg egyértelműen, hogy a „leszoktatást segítő” és az „automatizált üzemmódokat” hogyan kell az ajánlattevőknek értelmezni. Nem határozta meg továbbá, hogy a műszaki leírásnak az automatizáltság fokozata szempontjából mely paraméterei minősülnek lényegesnek, amelynek minimális szintjét az ajánlott termékeknek el kell érniük.
[23]	Az elsőfokú bíróság szerint az alperes a határozatában a tényállást pontosan szerepeltette, a bizonyítékokat, észrevételeket figyelembe vette, azokat egyenként és összességükben is értékelte, a döntésének indokai, a mellőzés okai a határozatból kitűnnek. A bírság kiszabására vonatkozó határozati részek is jogszerűek.  
	A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[24]	A felperes felülvizsgálati kérelmében a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és a kereseti kérelmének megfelelő döntés meghozatalát kérte. Álláspontja szerint az elsőfokú bíróság tévesen, iratellenesen, a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 206. § (1) bekezdésében, 221. § (1) bekezdésében és 339/B. §-ában foglaltakat megsértve állapította meg azt, hogy nem volt elkülöníthető az érvényességi minimum követelmény és az értékelési szempont, az ezt megalapozó bizonyítékokat nem megfelelően értékelte és mérlegelte. 
[25]	Előadta, hogy az érvényességi szempont a lélegeztetés leszoktatási fázisára tartalmazza azt a követelményt, hogy automatikus legyen, az értékelési szempont pedig annak az ajánlattevőnek biztosít plusz pontokat, aki olyan gépet ajánl meg, amelyik - azon túl, hogy a minimum követelményként előírt automatikus, lélegeztetésről leszoktató funkcióval is felszerelt - a lélegeztetés nem leszoktatási fázisában is tudja a lélegeztetési automatizmust. 
[26]	A két szempont világos elkülöníthetőségét a jogorvoslati eljárás során igazolta, előadását, bizonyítékait jogsértően nem vette figyelembe sem az alperes, sem az elsőfokú bíróság.
[27]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását indítványozta, annak helyes indokaira figyelemmel.
[28]	A beavatkozó a felülvizsgálati eljárásban nyilatkozatot nem tett.
A Kúria döntése és jogi indokai
[29]	A felülvizsgálati kérelem nem alapos.
[30]	A Pp. 275. § (1) és (2) bekezdéseire figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a jogerős határozat meghozatalakor rendelkezésre álló iratok és bizonyítékok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[31]	A Kúria szerint az eljárt bíróság a pontosan és törvényesen megállapított tényállásból helytálló következtetést vont le. Jogszabálysértést a rögzített tényállás iratellenessége, a bizonyítékok kirívóan okszerűtlen vagy a logika szabályaival ellentétes mérlegelése alapozhat meg, ilyen jogsértés azonban nem tárható fel.
[32]	A közigazgatási bíróság vizsgálta a közigazgatási eljárás teljes anyagát, a felek perbeli nyilatkozatait, beadványait, előtárt bizonyítékait, azokat a Pp. 206. § (1) bekezdésének megfelelően értékelte, és helyesen állapította meg, hogy a kereset nem alapos.
[33]	Az elsőfokú bíróság a felperes keresetét minden vonatkozásában elemezte és elbírálta, a Pp. 221. § (1) bekezdésének teljes mértékben megfelelő, kellően részletes indokát adta döntésének, amelyet konkrét jogszabályi hivatkozásokkal is alátámasztott. A kifejtett jogi érveket a Kúria teljes körűen osztja, azok megismétlése nélkül, a felülvizsgálati kérelemre figyelemmel, az alábbiakat hangsúlyozza.
[34]	A Kbt. 50. § (4) bekezdése szerint az eljárást megindító felhívásnak és a többi közbeszerzési dokumentumnak minden esetben biztosítania kell, hogy annak alapján a gazdasági szereplők egyenlő eséllyel megfelelő ajánlatot tehessenek.
[35]	A Kbt. 56. § (5) bekezdése kimondja, hogy a kiegészítő tájékoztatást úgy kell megadni, hogy az ne sértse a gazdasági szereplők esélyegyenlőségét.
[36]	A Kbt. 58. § (1) bekezdése értelmében az ajánlatkérő az eljárást megindító felhívásban köteles megadni a közbeszerzés tárgyát. 
[37]	A Kbt. 81. § (11) bekezdése szerint az ajánlatkérő a felhívásban és a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott feltételekhez kötve van. 
[38]	A Kbt. 73. § (1) bekezdés e) pontja értelmében érvénytelen az ajánlat, ha egyéb módon nem felel meg az ajánlati felhívásban és a közbeszerzési dokumentumokban meghatározott feltételeknek.
[39]	A Korm. rendelet 46. § (4) bekezdése szerint a követelményeket úgy kell meghatározni, hogy ezek kellően pontosak legyenek ahhoz, hogy lehetővé tegyék az ajánlattevők számára a szerződés tárgyának megállapítását.
[40]	A kiemelt jogszabályi rendelkezésekből látható, hogy az ajánlatkérőnek kell a közbeszerzési igényét meghatároznia, ennek körében az egyes felételeket maga szabja meg. Elvárásait úgy kell megfogalmaznia, hogy az alapján az ajánlattevők képesek legyenek egyenlő eséllyel megfelelő ajánlatot tenni. Ehhez elengedhetetlenül szükséges a közbeszerzés tárgyának egyértelmű meghatározása. A közbeszerzési eljárás dokumentumainak koherens rendszert kell alkotniuk, azok nem lehetnek sem önmagukban, sem egymással ellentétesek. Az azonos tartalmat azonosan kell körülírni, az eltérő szövegezés ugyanis eltérő tartalmat feltételez. Az érvényes ajánlattétel feltételeiben az ajánlattevők nem lehetnek bizonytalanságban, hiszen akkor nem tudnak egyenlő eséllyel megfelelő ajánlatot tenni.
[41]	Az ajánlatkérő az általa közölt feltételekhez kötve van, az egyes előírásainak utóbb sem tulajdoníthat olyan tartalmaz, amely abból egyértelműen és világosan nem következik.
[42]	Az ajánlatkérő az ajánlatot akkor nyilváníthatja érvénytelennek, ha az nem felel meg az ajánlati felhívásban, a dokumentációban, vagy más közbeszerzési dokumentumban meghatározott feltételnek. Az ajánlatkérő által ki nem nyilvánított, a lehetséges ajánlattevők előtt kifejezetten meg nem jelenített elvárás az ajánlattevőkön számon nem kérhető, az ilyen követelmény nem teljesítése érvénytelenségre alapot nem adhat.
[43]	A felperes szövegszerűen valóban két különböző követelményt fogalmazott meg érvényességi előírásként és értékelési kritériumként. Önmagában ez a körülmény azonban nem teszi jogszerűvé az eljárását. Az alperes ugyanis azt rótta a felperes terhére, hogy a két helyen eltérő jelentéstartalommal határozta meg az általa elvárt teljes automatizáltság követelményét. Ezen állítást pedig a felperes megdönteni a felülvizsgálati eljárásban sem tudta.
[44]	A lélegeztetési folyamat részét képezi a leszoktatási szakasz, pusztán emiatt is elengedhetetlen lett volna az automatizáltsággal kapcsolatos követelmény erre figyelemmel történő pontos meghatározása.
[45]	A felperes a felhívásban egyértelműen meghatározta, hogy mit fog előnyként értékelni. Rögzítette, hogy mely paraméterek kiszámítását és alkalmazását várja el automatikusan, azaz kezelői beavatkozás nélkül, és azt is közölte, hogy ez a teljes lélegeztetési folyamatra vonatkozik. Ezzel szemben a dokumentáció ettől eltérő tartalommal határozta meg a leszoktatási periódusra vonatkozó automatizált üzemmód paramétert. 
[46]	A különböző megfogalmazás ellenére a felperes mindkét előírás alatt ugyanazt a szintű automatizáltságú üzemmódot értette. Az ajánlattevők számára az ajánlatkérő értelmezés nem volt egyértelmű, alappal gondolhatták, hogy a másképpen megfogalmazott feltétel másmilyen tartalmat takar. 
[47]	A bizonytalan megfogalmazását a felperes később sem pontosította, a 6. számú kérdést lényegében érdemi válasz nélkül hagyta. 
[48]	A felperes a felülvizsgálati kérelmében nem cáfolta azt az alperes által rögzített és az elsőfokú ítéletben is megjelenő következtetést, miszerint a megfogalmazás azért is volt félreérthető, mert a lényeges paramétereknek való megfelelés követelményét a dokumentáció már nem tartalmazza. A dokumentáció alapján nem egyértelmű az sem, hogy az automatizmusnak a paraméterek számítására vagy az alkalmazására is ki kell-e terjednie. 
[49]	A fentiek szerint a Kúria az eljárt bírósággal és az alperessel egyezően jutott arra a következtetésre, hogy a felperesi előírások nem voltak egyértelműek, ezáltal sérültek a határozatban megjelölt jogszabályi rendelkezések. 
[50]	A felperes felülvizsgálati kérelmében a Pp. 339/B. §-ára is hivatkozott, azonban ennek alátámasztására figyelembe vehető érvet nem hozott fel. Az alperesi döntésnek ugyanis csak a bírság kiszabására vonatkozó része minősül mérlegelési jogkörben hozott határozatnak, a bírság kiszabásával kapcsolatban azonban a felperes sem ténybeli, sem jogi indokolást nem tárt elő. 
[51]	A felhívás és a dokumentáció vitatott előírásainak jogszerűsége magukból a dokumentumokból, illetve az alperes előtti jogorvoslati eljárásban keletkezett bizonyítékokból egyértelműen megítélhető volt, ezért az elsőfokú bíróság jogszerűen mellőzte a további bizonyítást.
[52]	A kifejtettekre figyelemmel a Kúria a Pp. 275. § (3) bekezdését alkalmazva a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta, mert az nem sérti a felülvizsgálati kérelemben megjelölt jogszabályi rendelkezéseket.
Az döntés elvi tartalma
[53]	Az ajánlatkérőnek az érvényességi feltételeket és az értékelési szempontokat is úgy kell meghatároznia, hogy arra az ajánlattevők egyenlő eséllyel megfelelő ajánlatot tehessenek.
[54]	Az ajánlat akkor érvénytelen, ha nem felel meg a felhívásban, a közbeszerzési dokumentumokban vagy a jogszabályban meghatározott feltételeknek. Az ajánlatkérő által egyértelműen ki nem nyilvánított követelményt nem teljesítő ajánlatot érvénytelenné nyilvánítani nem lehet. 
Záró rész
[55]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[56]	A pervesztes felperes a Pp. 270. § (1) bekezdésének megfelelően alkalmazandó Pp. 78. § (1) bekezdésére figyelemmel köteles az alperes felülvizsgálati eljárási költségét megfizetni. 
[57]	A beavatkozónak a felülvizsgálati eljárásban költsége nem merült fel, ezért erről rendelkezni nem kellett.
[58]	A feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket a teljes személyes illetékmentességben részesülő felperes helyett az állam viseli a bírósági eljárásban alkalmazandó költségmentességről szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 14. §-ában foglaltak szerint.
[59]	Az ítélet elleni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.
Budapest, 2020. január 29.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Vitál-Eigner Beáta s.k. előadó bíró, Dr. Sugár Tamás s.k. bíró

A kiadmány hiteléül:
tisztviselő