A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.VI.37.026/2018/9.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás előadó bíró, Dr. Vitál-Eigner Beáta bíró
	
A felperes: felperes neve- személyesen eljáró
	
Az alperes: ...

Az alperes képviselője: Dr. ... kamarai jogtanácsos

Az alperesi beavatkozó: Dr. Alperesi beavatkozó 2I. rendű - személyesen eljáró
		Alperesi beavatkozó 1II. rendű - személyesen eljáró
	
A per tárgya: építési ügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: az alperes

A felülvizsgálati kérelem száma: 19.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2017. október 24-én kelt 11.K.27.254/2017/17. számú ítélete
Rendelkező rész 
A Kúria a Székesfehérvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 11.K.27.254/2017/17. számú ítéletét hatályon kívül helyezi és a keresetet elutasítja.
Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 70.000.- (hetvenezer) forint együttes elsőfokú és felülvizsgálati eljárási költséget.
Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 30.000.- (harmincezer) forint kereseti és 70.000.- (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A felperes a haszonélvezetében álló ... szám alatti ingatlan előkertjében 2011-ben egy fa vázszerkezetű, fa oszlopokon álló, bitumenes zsindelyfedésű építményt építtetett. Az alperesi beavatkozók (a továbbiakban: beavatkozók), mint a szomszédos ingatlan tulajdonosai kérelmére eljárt elsőfokú hatóság határozatában kötelezte a felperest a szabálytalanul épült kerti építmény szabályossá tételére oly módon, hogy egyrészt az építmény tetőfedését át kell alakítani, másrészt annak csapadékvíz-elvezetési rendszerét megfelelő módon ki kell alakítani. Az indokolás szerint az építmény 10 éven belül épült, az kerti építménynek minősül, mely építési engedélyhez nem kötött. Az építmény szabálytalanul került kialakításra, azonban átalakítással szabályossá tehető. 
[2]	A beavatkozók fellebbezése folytán eljárt alperes a 2017. május 23-án kelt FE/09/00219-8/2017. számú határozatában az elsőfokú határozatot megváltoztatta és kötelezte a felperest, hogy a perbeli ingatlan előkertjében található, szabálytalanul épült tárolót a határozat jogerőre emelkedésétől számított 3 hónapon belül bontsa el. Kifejtette, hogy az építmény nem műtárgynak, hanem épületnek minősül, mert részben teret határol körül és tárolás céljára szolgál. Az építkezés bejelentés köteles, azonban az épület bejelentés nélkül, ezért szabálytalanul épült meg. Velence Város Önkormányzat Képviselő-testületének 19/2012. (VI.19.) önkormányzati rendelete a Helyi Építési Szabályzat (a továbbiakban: HÉSZ) 28. § (2) bekezdése értelmében a telken a lakófunkciót kiegészítő funkciók számára további egy önálló épület építhető. A felperesi ingatlanon a főépületen és a perbeli épületen kívül további épületek találhatók, így a tároló épület fennmaradásának feltételei nem állnak fenn, az épület átalakítással nem tehető szabályossá, ezért annak elbontásáról kellett rendelkezni.
	A kereseti kérelem
[3]	A felperes keresettel támadta az alperes határozatát kérve annak bírósági felülvizsgálatát. Hangsúlyozta, hogy a tároló építmény, de nem épület, erre tekintettel a HÉSZ 28. § (2) bekezdése nem alkalmazható. 

	Az elsőfokú ítélet

[4]	A közigazgatási és munkaügyi bíróság jogerős ítéletében az alperes határozatát hatályon kívül helyezte és az alperest új eljárás lefolytatására kötelezte. Az indokolásban felhívta az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (a továbbiakban: Étv.) 2. § 8., 10., 15. pontjait, 48/A. § (1) bekezdés a) pontját; az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 257/1997. (XII.20.) Korm. rendelet (a továbbiakban: OTÉK) 2012. augusztus 6-áig hatályos szöveg 1. számú melléklet 45. pontját és a 2013. január 1-jétől hatályos szöveg 1. számú melléklet 61. pontját; a településfejlesztési koncepcióról, az integrált településfejlesztési stratégiáról és a településrendezési eszközökről, valamint egyes településrendezési sajátos jogintézményekről szóló 314/2012. (XI.8.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Rendelet) 45. § (1), (3), (4) bekezdéseit és a HÉSZ 28. § (2) bekezdését.
[5]	Rámutatott, hogy az építmény akkor minősül épületnek, ha a funkció és a körülzártság szempontjából is megfelel a kritériumoknak. Az, hogy egy építmény a szerkezetével részben teret zárjon körül nem elegendő, ha a lábakon álló tető egyik oldala ráépül a kerítésre, ezzel egy oldalról, valamint az égbolt irányából lehatárolja a teret. Az Étv. épület definíciója nem a határol, hanem a zár kifejezést használja, amely szó hétköznapi értelmében is egyfajta zártságot jelöl, amely a perbeli épületnél nem valósult meg. A részbeni körülzártság hiánya önmagában kizárja, hogy az építmény épületnek minősüljön. A HÉSZ 28. §-a nem tartalmaz rendelkezést a kerti építmények tekintetében, márpedig a perbeli építmény az OTÉK 2013. január 1-jétől hatályos 1. számú melléklet 61. pontja és a 2012. augusztus 6. napjától hatályos 1. számú melléklet 45. pontja szerint is kerti építménynek minősül.
[6]	A bíróság a beavatkozók által felhozott érveket a perben nem vizsgálhatta, mert azokról az alperesi határozat nem rendelkezett.
[7]	Az elsőfokú bíróság a megismételt eljárásra előírta, hogy annak során az építményt műtárgynak, azon belül kerti építménynek kell tekinteni és ennek alapulvételével szükséges döntést hoznia az alperesnek. 
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[8]	A jogerős ítélet ellen az alperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet elsődlegesen annak hatályon kívül helyezése és a kereset elutasítása, másodlagosan a hatályon kívül helyezés mellett az elsőfokú bíróság új eljárásra és új határozat hozatalára utasítása iránt. Érvelése szerint az ítélet a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 206. § (1) és 221. § (1) bekezdéseitől eltérően önmagában ellentétes megállapítást tartalmaz, valamint a bíróság a tényállásból helytelen jogi következtetést vont le, a vonatkozó jogszabályokat részben tévesen alkalmazta és értelmezte.
[9]	Hangsúlyozta, az ítélet 6. oldal hatodik bekezdésének első mondata ellentmondásos. Az, hogy az építmény az Étv. 2. § 10. pontja szerinti meghatározást alapul véve szerkezeteivel részben teret zár körül vitathatatlan, hiszen annak tetőszerkezete tetőfedéssel, héjazattal ellátott, fedett és oldalirányban az egyik oldalról zárt, míg a többi oldalról a tartóoszlopok által lehatárolt terű. Az Étv. műtárgy fogalmából kiindulva is megállapítható, hogy az építmény műszaki tartalmában nem műtárgy jellegű. A fenti értelmezést támasztják alá a Kúria Kfv.III.37.913/2016/17. számú ítéletében foglaltak.
[10]	A perbeli tároló nem minősül kerti építménynek, mert a vonatkozó meghatározás szerint kerti építmény csak műtárgy lehet (OTÉK 2013. január 1-jétől hatályos 1. számú melléklet 61. pont, OTÉK 2012. augusztus 6-án hatályos 1. számú melléklet 45. pont). Utóbbi OTÉK meghatározás nem tartalmazza a tárolás funkciót, így a Kúria Kfv.II.37.467/2012/6. számú ítéletében foglaltaknak megfelelően egy tároló épület nem minősülhet melléképítménynek. Az OTÉK 2013. január 1-jétől hatályos állapotának alkalmazása esetén a perbeli építmény fennmaradása szintén nem engedélyezhető.
[11]	A felperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását indítványozta. A beavatkozók kérték az ítélet hatályon kívül helyezését és a kereset elutasítását. 
A Kúria döntése és jogi indokai
[12]	A felülvizsgálati kérelem alapos.
[13]	A Pp. 275. § (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.
[14]	A Kúria álláspontja szerint az elsőfokú bíróság a megállapított tényállásból helytelen jogi következtetést vont le, döntésével és annak indokaival a felülvizsgálati bíróság nem ért egyet. 
[15]	A Kúriának abban kellett döntenie, hogy a perbeli építmény épületnek minősül, avagy nem.
[16]	Az Étv. 2. § 8) pontja értelmében építmény: építési tevékenységgel létrehozott, illetve késztermékként az építési helyszínre szállított - rendeltetésére, szerkezeti megoldására, anyagára, készültségi fokára és kiterjedésére tekintet nélkül - minden olyan helyhez kötött műszaki alkotás, amely a terepszint, a víz vagy az azok alatti talaj, illetve azok feletti légtér megváltoztatásával, beépítésével jött létre (az építmény az épület és a műtárgy gyűjtőfogalma).
[17]	A 2. § 10) pontja alapján épület: jellemzően emberi tartózkodás céljára szolgáló építmény, amely szerkezeteivel részben vagy egészben teret, helyiséget vagy ezek együttesét zárja körül meghatározott rendeltetés vagy rendeltetésével összefüggő tevékenység, avagy rendszeres munkavégzés, illetve tárolás céljából.
[18]	A 2. § 15) pontja szerint műtárgy: mindazon építmény, ami nem minősül épületnek és épület funkciót jellemzően nem tartalmaz (pl. út, híd, torony, távközlés, műsorszórás műszaki létesítményei, gáz-, folyadék-, ömlesztett anyag tárolására szolgáló és nyomvonalas műszaki alkotás).
[19]	A Kúria hangsúlyozza, ahhoz, hogy a perbeli felépítmény épületnek minősüljön az Étv. hivatkozott 2. § 10) pontjára figyelemmel négy konjunktív feltételnek kell megfelelnie, amelyek a következők: 1. építménynek kell lennie, 2. jellemzően emberi tartózkodás célját szükséges szolgálnia, 3. szerkezeteivel részben vagy egészben teret, helyiséget vagy ezek együttesét kell körülzárnia, 4. meghatározott rendeltetés vagy rendeltetéssel összefüggő tevékenység, avagy rendszeres munkavégzés, illetve tárolás céljából.
[20]	A közigazgatási és munkaügyi bíróság ítéletében rögzítette, hogy a kötelező követelmények közül a tér legalább részbeni körülzártsága nem valósul meg, ez pedig kizárja az építmény épület minőségét.
[21]	A felülvizsgálati bíróság nem osztja a jogerős ítélet fenti megállapítását. A hatósági és peres iratokban fellelhető fényképek egyértelműen igazolják, hogy az építmény tetővel ellátott és egyik oldaláról - a kerítés felől - zárt, vagyis szerkezeteivel részben teret zár körül. A jogerős ítélet indokolásával szemben nem szükséges teljesen zárt tér létrehozása, a definícióban egyértelműen a „részben vagy egészben” kifejezés szerepel, ezért a részbeni térlezárás is elégséges a vonatkozó feltétel megvalósulásához. Jelen esetben a felépítmény a teret részben zárja körül, így az épület definíciójának ezen eleme fennáll.
[22]	Ezzel ellentétes jogértelmezés esetén csak a teljesen zárt teret biztosító építmény minősülne épületnek, amely egyrészt nem felel meg az Étv. 2. § 10) pontjában foglaltak nyelvtani értelmezésének, másrészt a jogalkotó akaratának sem.
[23]	A Kúria vizsgálta a három további követelmény megvalósulását is. Véleménye szerint a felépítmény építménynek minősül és tárolási célt valósít meg. A „jellemzően emberi tartózkodás céljára szolgál” kifejezés azt jelenti, hogy az épület „általában” emberi tartózkodás célját valósítja meg, de ez nem kizárólagos, más célú is lehet, például - mint jelent esetben - ilyen a tárolás.
[24]	A felülvizsgálati bíróság a fentiek alapján megállapította, hogy a felperes által létesített felépítmény épület.
[25]	A perbeli felépítmény nem kerti építmény, mivel nem műtárgy, hanem épület, ezért nem felel meg az OTÉK 2012. augusztus 6. napján hatályos 1. számú 45. pontjában és a 2013. január 1-jén hatályos 1. számú melléklet 61. pontjában foglalt meghatározásnak (kerti építmény ugyanis csak műtárgy lehet).
[26]	A HÉSZ 28. § (2) bekezdése kimondja, a telken a lakófunkciót kiegészítő funkciók számára további egy önálló épület építhető.
[27]	A felperesi ingatlanon a főépületen és a perbeli épületen kívül további épületek találhatók, ezért az eljárással érintett épület nem maradhat fenn, az szabályossá nem tehető. Az építmény felépítése bejelentés köteles építési tevékenység, azt a felperes nem jelentette be, így az szabálytalanul épült meg.
[28]	Az építmény fennmaradása a korábban írtaknak megfelelően nem engedélyezhető, ezért annak lebontását kellett elrendelni az Étv. 48/A. § (2) bekezdés b) pontjára alapítottan.
[29]	A Kúria a Pp. 275. § (4) bekezdését alkalmazva a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte és a keresetet elutasította.

	A döntés elvi tartalma 

[30]	Épületnek minősül - egyéb feltételek fennállása esetén - az az építmény, amely szerkezeteivel részben vagy egészben teret, helyiséget vagy ezek együttesét zárja körül. 
Záró rész
[31]	A felülvizsgálati kérelmet a Kúria a Pp. 274. § (2) bekezdése alapján tárgyaláson bírálta el.
[32]	A pervesztes felperes köteles az alperes részére a Pp. 78. § (1) bekezdésére figyelemmel együttes elsőfokú és felülvizsgálati eljárási költség megfizetésére.
[33]	A feljegyzett kereseti és felülvizsgálati eljárási illetéket szintén a felperesnek kell megfizetnie, amelynek összegét az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 43. § (3) és 50. § (1) bekezdései határozzák meg.
[34]	Az ítélettel szembeni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.
Budapest, 2019. január 16.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás s.k. előadó bíró, Dr. Vitál-Eigner Beáta s.k. bíró
A kiadmány hiteléül:
tisztviselő