A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság

í t é l e t e

Az ügy száma: 	Kfv. IV. 35.702/2017/7.

A tanács tagjai: Dr. Balogh Zsolt, a tanács elnöke, Dr. Dobó Viola előadó bíró,
. Horváth Tamás bíró	
	
A felperes: felperes neve

A felperes képviselője: Dr. Sebestyén Irén ügyvéd
	          
Az alperes: Agrárminiszter
                   
Az alperes képviselője: Dr. Kovács Kond ügyvéd

A per tárgya: kárenyhítő juttatás
	
A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperes
	
Az elsőfokú bíróság határozatának száma: Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 10.K.27.596/2016/21. számú ítélete
Rendelkező rész
A Kúria

- 	a Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 10. K.27.596/2016/21. számú ítéletét hatályában fenntartja;

- 	kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 70 000 forint felülvizsgálati eljárási illetéket.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
I n d o k o l á s
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A felperes kárenyhítő juttatás iránti kérelmet nyújtott be az elektronikus kérelmet benyújtó felületen a Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Hivatal (a továbbiakban: MVH) elsőfokú hatóságánál a mezőgazdasági termelést érintő időjárási és más természeti kockázatok kezeléséről szóló 2011. évi CLXVIII. törvény (a továbbiakban: Mkk. tv.) 11. § (1) bekezdés f) pontja alapján. A hatóság a 2016. március 17-én kelt határozatával a kérelmet elutasította, mivel a kérelemben feltüntetett adatok alapján az üzemi szintű hozamérték-csökkenés mértéke 14,13% lett, az nem érte el a jogosultsági feltételként előírt 15%-ot.

[2]	Az alperes 2016. augusztus 12-én kelt határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta. Döntését azzal indokolta, hogy a 27/2014. FM rendelet 7. § (4) bekezdés b) pontja szerint szerint a referenciahozam feltüntetésével kell szerepeltetni a tárgyévi hozamokat a káreseménnyel nem érintett területeken, ha a tárgyévi hozam kisebb, vagy egyenlő, mint a mezőgazdasági termelő referenciahozama. Megállapította, hogy a kérelem adatai alapján a csemegekukorica növénykultúra esetében nem következett be 30%-os hozamcsökkenés. A felperes üzemi szinten 15%-ot el nem érő mértékű hozamérték-csökkenést szenvedett el, így az Mkk.tv. 11. § (1) bekezdés d) pontja szerint a kérelmet el kellett utasítani.
	Kereseti kérelem és az alperes védekezése
[3]	A felperes keresetében az első- és másodfokú határozatok hatályon kívül helyezését és a hatóság új eljárásra kötelezését kérte. Arra hivatkozott, hogy az aszálykárral nem érintett kultúrák vonatkozásában az elektronikus beadó felület hibásan működött, mert nem lehetett a jogszabályoknak megfelelően a referenciahozam 85%-ának a feltüntetésével beírni a tárgyévi hozamot, mivel a program automatikusan a referenciahozam 100%-ára ugrott. Előadta, hogy egyik növény kultúrájánál sem érte el a termésmennyiség a referenciahozam 85%-át.

[4]	A felperes álláspontja szerint az alperes jogszerűen nem hivatkozhat az FM rendelet 7. § (4) bekezdés b) pont bb) alpontjára, mert a kárenyhítési juttatás iránti igényét kizárólag aszálykár sújtotta területek, illetve aszálykárral nem érintett területek bevonásával nyújtotta be, egyéb káreseményt nem jelentett be. Keresetleveléhez csatolta a Hajdú-Bihar Megyei Kormányhivatal határozatát, melyben a hatóság megállapította, hogy az elemi káresemény a termesztett kukorica növénykultúrában 30%-os hozamcsökkenést meghaladó mértékben bekövetkezett, míg a csemegekukorica mentes volt az elemi káreseménytől.

[5]	A felperes hivatkozása szerint kukoricát két területen termesztett, melyből kizárólag a 9,6 ha-os terület volt aszálykárral érintett, a 2,15 ha-os terület nem, de a terméshozam ennél a területnél sem érte el a referenciahozam 85%-át. Ennek ellenére a rendszer elfogadta a referenciahozam 85%-át, míg a csemegekukorica esetében csak a referenciahozammal megegyezően engedett adatot rögzíteni.

[6]	Az alperes érdemi ellenkérelmében a kereset elutasítását kérte. Álláspontja szerint a felperes nem bizonyította, hogy az elektronikusan működő beadó felület nem a jogszabályoknak megfelelően működött. A csemegekukorica esetében nem történt igazolt káresemény, ezért az aszálykár esetén alkalmazandó speciális eljárásnak nem volt helye.

	Az elsőfokú ítélet
[7]	A Debreceni Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 10.K.27.596/2016/21. számú ítéletében a felperes keresetét elutasította. A bírósági ítélet indokolása szerint kizárólag a KAL21. (kukorica) hasznosítási kódú, 9,6 ha nagyságú terület volt aszálykárral sújtva. Az elemi káreseménytől mentes 2,15 ha nagyságú terület vonatkozásában a számítógépes rendszer a terméshozamot az FM rendelet 7. § (4) bekezdés ab) pontja alapján helyesen tüntette fel.

[8]	A bíróság abban a jogkérdésben foglalt állást, hogy az üzemi szintű hozamérték-csökkenés összegének és mértékének megállapítása során figyelembe vehető-e a káreseménnyel nem érintett területek vonatkozásában bekövetkezett referencia hozam alatti mértékű hozamérték-csökkenés.

[9]	A bíróság megállapította, hogy az FM rendelet 4. § (6) és (7) bekezdéséből, valamint a 7. § (2) bekezdéséből az következik, hogy olyan növénykultúra esetében, mely vonatkozásában nem került sor a káresemény igazolására az Mkk.tv. 14. § (1) bekezdése szerint, a bármely okból bekövetkezett hozamérték-csökkenést nem indokolt figyelembe venni az üzemi szintű hozam-értékcsökkenés összegének és mértékének megállapítása során. Ellenkező jogértelmezés arra vezetne, hogy az üzemi szintű hozamérték-csökkenés kiszámítása során minden egyes növénykultúrában bármely okból bekövetkezett hozamcsökkenést érvényesíteni lehetne, függetlenül attól, hogy az milyen okból következett be, feltéve, hogy az egyik területen aszálykár történt.

	A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[10]	A jogerős ítélet ellen a felperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet. Kérte a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és az elsőfokú bíróság új eljárás lefolytatására és új - keresetének helyt adó - határozat meghozatalára utasítását.

[11]	A felperes álláspontja szerint szerint az ítélet jogszabálysértő, mert a bíróság nem megfelelően értelmezte az FM rendelet vonatkozó rendelkezéseit, különösen annak a 7. § (4) bekezdését, valamint nem vizsgálta a rendeleti szabályozás és a káresemény bejelentésére rendelkezésre álló elektronikus felület összhangját és alkalmazhatóságát. Megítélése szerint az ítélet logikátlanná teszi a kármentes takarmánykukorica szerepeltetését 85%-on. A rendelet éppen azért tesz különbséget az aszály és az egyéb mezőgazdasági káresemény
(jég, vihar, stb.) között, mert az aszály nagy kiterjedésű, míg az egyéb káresemény jellemzően lokálisabb. Az aszály tünetei sem egyformák még azonos kultúrában sem, függ a termőtalajtól, a talajvíz magasságától, ellenben a tünetei 0-100%-os mérték között mindig megállapíthatók, ezért írja az FM rendelet, hogy aszálykár esetén, ha a betakarított mennyiség kevesebb a referenciahozamnál, akkor azt 85%-on kell szerepeltetni, függetlenül attól, hogy milyen kultúrát érintett.

[12]	A felperes kifejtette továbbá, hogy az Mkk. tv-ben és az FM rendeletben sincsenek kármentes és igazolással nem érintett növénykultúrák szétbontva hasznosítási kód szerint, nem tartalmaznak olyan rendelkezést, hogy csak az ugyanazon hasznosítási kódú kármentes növényt lehet szerepeltetni referenciahozammal, vagy 85%-kal, ha a másik, azonos kódú tábla aszályt szenvedett.

[13]	Az alperes az ügyben felülvizsgálati ellenkérelmet nem terjesztett elő.
A Kúria döntése és jogi indokai
[14]	A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott.
[15]	A Pp. 275. § (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.

[16]	A felülvizsgálati kérelem szerint az alperes és az elsőfokú bíróság téves jogértelmezés alapján helyezkedett arra az álláspontra, hogy az üzemi szintű hozamérték-csökkenés összegének és mértékének megállapítása során az aszálykárral nem érintett növénykultúrákban egyéb okból bekövetkezett hozamérték-csökkenés elszámolására az FM rendelet 7. § (4) bekezdése b) pontjának megfelelően van jogszerű lehetőség. A felperes ezzel szemben azzal érvelt, hogy a felhívott rendelkezés nem választja szét a káreseménnyel vagy az agrárkár-megállapító szerv igazolásával nem érintett növénykultúrákat hasznosítási kódok alapján, az elszámolás attól függ, hogy milyen káreseményt, aszálykárt vagy egyéb káreseményt jelentettek be.

[17]	Az irányadó tényállás szerint a tárgyévben a felperes kukoricát és csemegekukoricát egyaránt termesztett, melyek közül kárbejelentés alapján elismert aszálykár csak a kukorica növénykultúrát, annak is csak egyik (9,6 hektáros) területét sújtotta, de a tárgyévben a kármentes területeken is jóval a referenciahozam alatti hozamot ért el.

[18]	Az Mkk. tv. a természeti káreseményeket  (aszálykár, belvízkár, felhőszakadáskár, jégesőkár, mezőgazdasági árvízkár, tavaszi fagykár, őszi fagykár, téli fagykár vagy viharkár) két kategóriába - elemi káresemény (2. § 7. pont) és mezőgazdasági káresemény (2. § 21. pont) - sorolja attól függően, hogy az üzemi szinten vagy az adott növénykultúrában okozott 30%-ot meghaladó mértékű hozamcsökkenést.

[19]	A kérelemre induló eljárásban a mezőgazdasági termelőt minkét esetben kárbejelentési kötelezettség terheli az Mkk. tv. 9. § (1) bekezdése és az FM rendelet 4. § (1) és (6) bekezdéseiben írtak szerint. Az Mkk. tv. 2. § 21. pontja szerinti káreseménnyel érintett területen termesztett növénykultúrát ért mezőgazdasági káreseményt, valamint a mezőgazdasági káresemény által okozott várható hozamcsökkenés mértékét a rendelet 1. melléklet szerinti adattartalommal köteles -az erre a célra kialakított elektronikus káresemény-bejelentő felületen bejelenteni.

[20]	A kárbejelentés elmulasztása az FM rendelet 4.§ (7) bekezdése alapján azzal a jogkövetkezménnyel jár, hogy „a mezőgazdasági termelő kárenyhítő juttatásra vonatkozó kérelmében az adott mezőgazdasági káresemény által előidézett hozamcsökkenés nem vehető figyelembe".

[21]	Az Mkk. tv. 11. § (1) bekezdése határozza meg, hogy a törvényben meghatározott feltételek teljesítése esetén mikor válik jogosulttá a mezőgazdasági termelő kárenyhítő juttatásra. A d) pont alapján igényjogosultság keletkezik, ha a termelő 15%-ot meghaladó mértékű üzemi szintű hozamérték-csökkenést szenvedett el.

[22]	A perbeli jogvita az üzemi szinten bekövetkezett hozamérték-csökkenés mértéke és számítási módja kapcsán alakult ki, mivel a felperes szerint az Mkk. tv. 9. § (1) bekezdése szerint igénybejelentésre rendelkezésre álló elektronikus felület nem az FM rendelet 7. § (4) bekezdésében írtak szerint működött. A csemegekukorica növénykultúrára vonatkozó hozamérték-csökkenést nem engedte a referenciahozam 85%-ában feltüntetni, ez vezetett oda, hogy az üzemi szinten számított hozamérték-csökkenés mértéke nem érte el az igényjogosultság feltételeként előírt 15%-ot.

[23]	A kárenyhítő juttatás összegének kiszámításához szükséges, az FM rendelet 3. számú mellékletében szereplő adatok megadása a kérelmet benyújtó felperest terhelte. Tény, hogy a felperes kárenyhítő juttatás iránti kérelmében tárgyévi hozamként a referenciahozamot szerepeltette a csemegekukorica területénél, melyre a perben úgy hivatkozott, mint az elektronikus felület által generált számadatra, de - bírói felhívás ellenére - nem nyújtott be olyan bizonyítékot, mely ezt az állítását alátámasztotta volna, továbbá a program jogszabállyal ellentétes működését igazoló egyéb adat sem állt a bíróság rendelkezésére.

[24]	A Kúria álláspontja szerint iratellenes a felülvizsgálati kérelem azon állítása, hogy az elsőfokú bíróság nem vizsgálta meg az elektronikus felület működésének az FM rendelet 7. § (4) bekezdésével való összhangját. A jogerős ítélet ugyanis részletesen tartalmazza a feleknek e jogszabályhely értelmezése kapcsán kialakult eltérő jogi álláspontját és a bíróságnak erre kérdésre adott válaszát.

[25]	Az üzemi szintű hozamérték-csökkenés meghatározása körében az FM rendelet 7. §-a az alábbiak szerint rendelkezik:

„(1) Az üzemi szintű hozamérték-csökkenés összegét és mértékét a tárgyévben termesztett valamennyi növénykultúra figyelembevételével kell meghatározni, beszámítva a referencia-időszak hozamértékéhez képest többlet-hozamértéket produkáló, valamint az elemi-, illetve mezőgazdasági káreseménnyel nem érintett növénykultúrákat is.

[26]	(2) Az egyes növénykultúrákra vonatkozó hozamcsökkenés és hozamérték-csökkenés kiszámításánál kizárólag olyan hozamcsökkenés vehető figyelembe, amelyet az Mkk. tv. 2. § 21. pontjában meghatározott mezőgazdasági káresemény okozott.

[27]	(3) A hozamcsökkenés és hozamérték-csökkenés megállapítása során a növénykultúra Mkk. tv. 2. § 21. pontjában meghatározott mezőgazdasági káreseménnyel érintett azon tárgyévi területét, amelyen a mezőgazdasági káresemény bekövetkezését az agrárkár-megállapító szerv az Mkk. tv. 14. § (1) bekezdése szerint igazolta, továbbá a növénykultúra egyéb tárgyévi területét a kárenyhítő juttatás iránti kérelemben külön sorban kell feltüntetni.

(4) A hozamcsökkenés és hozamérték-csökkenés megállapítása során az Mkk. tv. 14. § (1) bekezdés szerinti igazolással, vagy mezőgazdasági káreseménnyel nem érintett tárgyévi területen termesztett növénykultúrák tárgyévi hozamait a kárenyhítő juttatás iránti kérelemben
a) aszálykár esetén
aa) a tárgyévi hozam feltüntetésével kell szerepeltetni, ha a tárgyévi hozam nagyobb, mint a mezőgazdasági termelő referenciahozamának 85%-a,
ab) a referenciahozam 85%-ának feltüntetésével kell szerepeltetni, ha a tárgyévi hozam kisebb, vagy egyenlő, mint a mezőgazdasági termelő referenciahozamának 85%-a;
b) egyéb káresemény esetén
ba) a tárgyévi hozam feltüntetésével kell szerepeltetni, ha a tárgyévi hozam nagyobb, mint a mezőgazdasági termelő referenciahozama,
bb) a referenciahozam feltüntetésével kell szerepeltetni, ha a tárgyévi hozam kisebb, vagy egyenlő, mint a mezőgazdasági termelő referenciahozama."

[28]	A fenti rendelkezések egybevetése alapján az alperes és a bíróság jogértelmezése vezethető le. Alapvetés, hogy az üzemi szintű hozamcsökkenés és hozamérték-csökkenés kiszámításához növénykultúránként szükséges meghatározni a tárgyévi hozamcsökkenést.
 
[29]	A Kúria is hangsúlyozza, hogy az FM rendelet 7. § (2) bekezdés alapján az egyes növénykultúrákra vonatkozó hozamcsökkenés számítás során nem bármilyen, hanem csak olyan hozamcsökkenés vehető figyelembe, amit az Mkk. tv. 2. § 21. pontjában meghatározott mezőgazdasági káresemény okozott. Jelen esetben igazolt káresemény csak a kukorica növénykultúrát érintette, mivel a felperes a csemegekukorica vonatkozásában az Mkk. tv. 14. § (1) bekezdése szerinti igazolással nem rendelkezett.

[30]	A kérelemben külön kell feltüntetni a káreseménnyel érintett növénykultúra azon területeit, amelyeknél a káreseményt már leigazolták, illetve az egyéb tárgyévi területeit. Az előbbi területeknél a már megállapított hozamcsökkenést kell feltüntetni, az utóbbira határoz meg szabályt a 7. § (4) bekezdése attól függően, hogy az adott növénykultúra aszálykárral és az egyéb káreseménnyel volt érintett.

[31]	A kukorica és csemegekukorica nem azonos növénykultúrák, amit az eltérő hasznosítási kódok is jeleznek. A csemegekukorica növénykultúra vonatkozásában aszálykárt nem igazoltak, ezért az FM rendelet 7. § (4) bek. a) pontjának ab) alpontja jogszerűen nem alkalmazható. A program tehát a szabályozással összhangban működött, amennyiben a referenciahozamot el nem érő tárgyévi hozamot az egyéb káreseményre meghatározott módon, a referenciahozam feltüntetésével engedte szerepeltetni a kérelemben.

[32]	A Kúria egyetért az elsőfokú bíróság álláspontjával, mely szerint a felperes jogértelmezése arra vezetne, hogy kárenyhítő juttatás minden egyes növénykultúrában bekövetkezett olyan hozamcsökkenések után is igényelhető lenne, amelyek nem a törvényben elismert káreseményekkel okozati összefüggésben következtek be feltéve, ha a termelő egyik növénykultúrája aszálykárral volt sújtott. Mindez ellentétes nem csak a tételes jogi rendelkezésekkel, de az Mkk. tv. megalkotásához vezető jogalkotói célkitűzéssel is.

[33]	A már kifejtett indokok alapján a keresetet elutasító jogerős ítélet a felülvizsgálati kérelemben megjelölt jogszabályt nem sérti, ezért a Kúria azt a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta.

Az döntés elvi tartalma 
[34]	Az üzemi szintű hozamcsökkenés és hozamérték-csökkenés kiszámításához növénykultúránként szükséges meghatározni a tárgyévi hozamcsökkenést. Az egyes növénykultúrákra vonatkozó hozamcsökkenés számítás során nem bármilyen, hanem csak olyan hozamcsökkenés vehető figyelembe, amit az Mkk. tv. 2. § 21. pontjában meghatározott mezőgazdasági káresemény okozott.
 
Záró rész
[35]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdése alapján tárgyaláson kívül bírálta el.

[36]	A felülvizsgálati eljárásban költség nem merült fel, mivel az alperes ellenkérelmet nem terjesztett elő, ezért arról lett rendelkezni nem kellett.

[37]	A felülvizsgálati kérelem eredményre nem vezetett, ezért a felperes a Pp. 270. § (1) bekezdése alapján alkalmazandó Pp. 78. § (1) bekezdése, valamint a költségmentesség alkalmazásáról a bírósági eljárásban szóló 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése alapján köteles viselni az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 39. § (3) bekezdés d) pontja és 50. § (1) bekezdése alapján felmerült és a tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt felülvizsgálati eljárási illetéket.

Budapest, 2018. szeptember 11.
       . Balogh Zsolt s. k. a tanács elnöke, Dr. Dobó Viola s. k. előadó bíró, Dr. Horváth Tamás s. k. bíró