A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
	ítélete

Az ügy száma: 	Kfv.IV.35.630/2015/3.

A tanács tagjai: . Kozma György a tanács elnöke, Dr. Hörcherné Dr. Marosi Ildikó előadó bíró, . Balogh Zsolt  bíró
	
A felperes: 	felperes neve

A felperes képviselője: Dr. Budai Zoltán ügyvéd
		 (fél címe 1)
	
Az alperes: alperes neve	
	          (alperes címe)

Az alperes képviselője: Dr. Ivanovits Andrea ügyvéd

A per tárgya: 	vidékfejlesztési támogatás

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperes 
	
A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság, 						19.K.33.531/2014/15.

Rendelkező rész 

A Kúria a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 19.K.33.531/2014/15. számú ítéletét hatályában fenntartja.

A felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli.

Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak helye nincs.

Indokolás

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]	Az irányadó tényállás szerint a felperes 2009. július 27-én benyújtott támogatási kérelmet, és az azzal összefüggő területazonosítási eljárásban meghozott határozatok alapján extenzív gyepgazdálkodás célprogramban 50, 66 hektárra, gyepgazdálkodás túzok élőhely-fejlesztési előírásokkal célprogramban 6,87 hektárra rendelkezett jóváhagyott támogatással. 

[2]	2010. május 16-án egységes területalapú kérelméhez kapcsolódóan nyújtott be kifizetési iránti kérelmet. A kérelmet az elsőfokú hatóság 2011. március 31-én kelt egybefoglalt határozatával az ENAR nyilvántartás szerinti adatokra hivatkozással elutasította. 

[3]	A felperes 2010. október 25-én vis maior kérelmet is benyújtott belvízre hivatkozással. Ennek a kérelemnek az elsőfokú hatóság egybefoglalt határozatával helyt adott.

[4]	A felperes fellebbezése folytán eljárt másodfokú hatóság az elsőfokú határozatokat helybenhagyta. A felperes keresete folytán eljárt Fővárosi Törvényszék azonban 2012. december 11-én hozott ítéletével a kifizetési kérelem tárgyában meghozott alperesi határozatokat az elsőfokú határozatra is kiterjedően hatályon kívül helyezte és az elsőfokú hatóságot új eljárás lefolytatására kötelezte. Az alperes felülvizsgálati kérelmét elbíráló Kúria 2013. június 26-án kelt ítéletével ugyanakkor a Fővárosi Törvényszék határozatát hatályon kívül helyezte és a felperes keresetét elutasította. 

[5]	A felperes 2010/2011. gazdálkodási évre előterjesztett kifizetési kérelmének az alperes elsőfokú hatósága részben adott helyt, amely döntés fellebbezés hiányában jogerőre emelkedett. 

[6]	A felperes 2012. május 13-án, a harmadik gazdálkodási évre nyújtott be kifizetési kérelmet  agrár-környezetgazdálkodás jogcímen a 61/2009. (V. 14.) FVM rendelet (a továbbiakban: Jogcímrendelet) alapján. A jogelőd alperes elsőfokú hatósága 2013. április 10-én kelt 269/1301/9 910/7/2012. számú határozatával a felperes támogatás iránti kérelmének 957.797 forint erejéig helyt adott. Indokolása szerint a lefolytatott adminisztratív és a 2012. augusztus 16-án megtartott helyszíni ellenőrzés során megállapítást nyert, hogy a felperes - a gazdálkodási napló benyújtásának elmulasztása miatt, a Jogcímrendelet 52. § (4) bekezdése alapján -, részben felelt csak meg a támogatási feltételeknek.

[7]	Az alperes jogelődje az elsőfokú határozatot 2014. március 13-án kelt, 269/1301/9 910/12/ 2012 számú határozatával helybenhagyta. Hivatkozva a Jogcímrendelet 4. § (1) bekezdésre, a 18. §  (7) bekezdésére, a 18. § (9) bekezdésére, az 52. § (4) bekezdésre, valamint a 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Eljárási tv.) 38. § (6) bekezdésére megállapította, hogy a felperes a vitatott gazdálkodási naplót nem a támogatás harmadik évében előírt (MGSZH_GN_2), hanem az első évben hatályos elektronikus formanyomtatványon nyújtotta be. A felperes által alkalmazott formanyomtatvány (MGSZH_GN_1) 2011. szeptember 1. napjától nem volt elfogadható. A változásról a gazdálkodók az ÚMVP Irányító Hatóságának közleményeiből időben tájékozódhattak. 

[8]	Mivel az MGSZH_GN_2 formanyomtatvány adattartalmában eltért a korábbi nyomtatványtól, ezért az elsőfokú hatóság jogszerűen hagyta figyelmen kívül a felperes gazdálkodási naplóját és alkalmazott a felperessel szemben 30%-os levonásban megnyilvánuló szankciót. Az alperes utalt arra is, hogy az Eljárási tv. az ilyen hiányosságok esetében kizárta a hiánypótlás és az igazolás lehetőségét is.

[9]	A jogelőd hatóság utalt továbbá az igényelt és a támogatott területméretek közötti különbségre is. 

	A kereseti kérelem és az alperes védekezése

[10]	A felperes keresetében az alperesi határozat hatályon kívül helyezését és az alperes új eljárásra kötelezését kérte. Arra hivatkozott, hogy az alperesi jogelőd hatóság jogszabálysértően járt el akkor, amikor nem fogadta el a felperes régi nyomtatványon előterjesztett kérelmét, mivel az új nyomtatvány bevezetéséről jogszabály nem rendelkezett, azt a hatóság jogszabályi felhatalmazás nélkül, önkényesen állította rendszerbe. 

[11]	Az alperes kereseti ellenkérelmében a kereset elutasítását, határozatának helybenhagyását kérte.

	Az elsőfokú ítélet

[12]	A felperes keresete folytán eljárt Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (a továbbiakban: Bíróság) 2015. június 19-én kelt 19.K.33.531/2014. számú ítéletével a felperes keresetét elutasította. 
 
[13]	A Bíróság érvelése szerint a Kúria azonos tényállás mellett, a perbelivel egyező jogkérdésben meghozott eseti döntéseit szem előtt tartva, a Jogcímrendelet 18. § (7) és (9) bekezdései megadták a jogi alapot az UMVP Irányító Hatóság számára új elektronikus formanyomtatvány kiadására. A hatóság pedig az Eljárási tv. 37. §-ának megfelelően tájékoztatta a gazdákat a kérelembenyújtás körülményeinek megváltozásáról. Ezért szemben a felperes álláspontjával, az adott gazdasági évben alkalmazandó nyomtatvány egyértelműen elérhető volt a felperes számára. 

	A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[14]	A jogerős ítélettel szemben a felperes terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet a Kúriához, amelyben a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését kérte a Bíróság új eljárásra utasításával, illetve az alperes új határozat hozatalára kötelezését a támogatási összeg  kérelem szerinti megállapítása mellett. 

[15]	A felperes keresetében foglaltakkal egyező álláspontja szerint a Jogcímrendelet 18. § (5) bekezdése 2009. augusztus 1-jéig hatalmazta fel az alperest az elektronikus formanyomtatvány és az ahhoz tartozó kitöltési útmutató közzétételére. Ezt követően, a Jogcímrendeletben megjelölt időpont módosítása nélkül a hatóságnak nem volt felhatalmazása a formanyomtatvány és a kitöltési útmutató módosítására. Hivatkozott arra is, hogy elmaradt a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (továbbiakban: Ket.) 5. § (2) bekezdése szerinti ügyféli tájékoztatása a kérelem benyújtásának körülményeiben bekövetkezett változásokról. 

[16]	A felperes állította továbbá, hogy az MGSZH_GN_1 és az MGSZH_GN_2 nyomtatványok adattartalma megegyezett és az alperes nem adta meg a felperes számára a jogszabály szerinti tájékoztatást. 

[17]	Utalt arra is, hogy a Bíróság a jogerős ítéletét eltérő tényállás mellett, más felperesi jogszabályi hivatkozások alapján meghozott kúriai ítéletekre és nem az adott ügyben irányadó tényállás, valamint felperesi kérelemre alapozva hozta meg. A jelen esetben ugyanis a felperes a közigazgatási, és az elsőfokú bírósági eljárásban jogi képviselet nélkül járt el, a keresete jogalapját pedig - eltérően a hivatkozott kúriai ítéletekben foglaltaktól - a Jogcímrendelet 18. § (5) bekezdésében jelölte meg.  

[18]	Az alperes nem nyújtott be felülvizsgálati ellenkérelmet. 

		A Kúria döntése és jogi indokai

[19]	A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott. 

[20]	 A felülvizsgálati kérelem alapján a Kúriának részben a Jogcímrendelet 18. § (5) bekezdése szerinti dátum értelmezése, részben az alperesi hatóság Ket. 5. §-a szerinti tájékoztatási kötelezettségének tartalma tekintetében kellett állást foglalnia. 

[21]	Előjáróban utal arra a Kúria, hogy a jogerős ítéletben hivatkozott Kfv.IV.35.292/2013/3., valamint a Kfv.IV. 35.293/2013. számú ítéleteiben foglaltakat - idesorolva továbbá a Kfv.IV.35.272/2013 és a Kfv.IV.35.275/2013. számon meghozott határozatokat is - a jelen eljárásban is irányadónak tekinti. 

[22]	A hivatkozott határozatokat a Kúria agrárkörnyezet-gazdálkodási támogatási ügyekben a többéves támogatási időszak egy meghatározott gazdálkodási évében benyújtott kifizetési kérelmet jogerősen elutasító közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata kapcsán hozta meg. Az elbírált esetek lényege abban állt, hogy a támogatott nem teljesítette megfelelően a kérelem benyújtásának jogszabályi feltételeit, a vonatkozó szabályozás pedig kizárta a mulasztás pótlásának lehetőségét. 

[23]	A Kúria következetes álláspontja értelmében joghatás kiváltására csak a hatályos elektronikus formanyomtatványon, a határidő megtartásával benyújtott kifizetési kérelem alkalmas. A hatóságot a Ket. 5. §-a alapján előírt tájékoztatási kötelezettség nem ügyfelenként, személyre szabottan, hanem a jogszabályi keretek között, az elbírált esetekben a jelen perben is alkalmazandó Jogcímrendelet előírásai alapján terheli. 

[24]	A jelen perben figyelembe veendő támogatási időszak - és ezzel az alkalmazandó szabályozás - megegyezik a fentiekben elbírált időszakokkal, valamint a Kúria által elbírálandó jogkérdés is azonos. 

[25]	A Jogcímrendelet 18. § (5) bekezdése értelmében „[a] gazdálkodási napló elektronikus formanyomtatványa az IH, az MVH, valamint a NÉBIH honlapján kerül közzétételre. A gazdálkodási napló kitöltési útmutatóját az IH a Tv. 14. § (1) bekezdés c) pontjának cg) alpontja alapján legkésőbb 2009. augusztus 1-jéig közleményben teszi közzé”. A 18. § (7) bekezdés értelmében „[a] támogatásra jogosult köteles a gazdálkodási naplónak a Tv. 14. § (1) bekezdés c) pontjának cg) alpontja alapján az IH közleményben meghatározott adatait minden év szeptember 1. és november 30. között elektronikusan benyújtani a NÉBIH-hez. Az első gazdálkodási évre vonatkozó gazdálkodási napló meghatározott adatait 2010. szeptember 1. és december 10. között elektronikusan kell benyújtani”. Végül a 18. § (9) bekezdés - generális kötelezettség rendelkezik arról, hogy - „[a] gazdálkodási napló (7) bekezdés szerinti adattartalmának benyújtása vonatkozásában hiánypótlásnak helye nincs”.

[26]	A Jogcímrendelet hivatkozott rendelkezéseiből következőleg a kérelmezőknek - így felperesnek is - egyértelmű volt, hogy a gazdasági napló benyújtására határidőben, elektronikus formában, azon a nyomtatványon kell eleget tenniük, amely „... az IH, az MVH, valamint a NÉBIH honlapján kerül közzétételre”. A jelen ügy és a jelen határozat 21. pontjában hivatkozott kúriai ítéletek tényállása között az a lényeges különbség fedezhető fel csupán, hogy a jelen esetben a felek között nem volt vitatott, hogy az MGSZH_GN_2 nyomtatvány az alperes weboldalán elérhető volt a kérelem benyújtásának idején. 

[27]	Ugyanakkor a szabályozásból az is következik, hogy a Jogcímrendelet 18. § (5) és (7)  bekezdései értelmében az ügyfelek kifizetési kérelem benyújtásával kapcsolatos tájékoztatására elektronikus úton kerül sor, amelynek a hatóságok (az irányító hatóság, az alperes és a NÉBIH) az Eljárási tv.-ben kapott felhatalmazás alapján elektronikusan tesz eleget. Mivel a felperes által vitatott IH közlemény 2011. február 15-én, tehát jóval a felperes számára nyitva álló határidő (2012. szeptember 1. - 2012. november 30.) előtt már közzétételre került, valamint figyelemmel arra is, hogy a 12/2011. (II. 15.) IH Közlemény maga is utalt a Jogcímrendelet 18. § (7) és (9) bekezdéseire, valamint gyors-hivatkozásokkal a kérdéses MGSZH_GN_2 formanyomtatvány elérhető és letölthető volt, ezért a Kúria nem adott helyt a felperes Ket. 5. § (2) bekezdését sérelmező felülvizsgálati kérelmének. 

[28]	A felperes felülvizsgálati kérelmében hivatkozott arra is, hogy a Jogcímrendelet 18. § (5) bekezdése a kitöltési útmutató közleményben történő közzétételére 2009. augusztus 1-ig ad lehetőséget az IH számára. A felperes értelmezésében e határidő elteltét követően további közlemény kiadására nem volt jogszabályi lehetőség. 

[29]	Az IH Eljárási tv. 14. § (1) bekezdés c) pont cg) alpontján alapuló közleménykiadási felhatalmazása általános, határidőhöz nem kötött felhatalmazás. A 2009. május 14-én elfogadott Jogcímrendelet 18. § (5) bekezdése a kifizetési kérelmek benyújtásához igazítottan, az első IH Közlemény közzétételére határozta meg a 2009. augusztus 1-jei határidőt. Ez a miniszteri rendeleti szintű szabály azonban nem korlátozhatta az irányító hatóság törvényen alapuló és határidőhöz nem kötött közleménykiadási jogkörét a jövőre nézve.

[30]	A kifejtettek értelmében a Kúria a felülvizsgálati kérelmet megalapozatlannak tartotta, ezért a Bíróság ítéletét a Pp. 275. § (3) bekezdése értelmében hatályában fenntartotta. 

[31]	A felperes pervesztes lett, de költségmentességére tekintettel az eljárási illeték az állam terhén marad. Az alperesnek a felülvizsgálati eljárásban - ellenkérelem hiányában - a költségei nem keletkeztek, ezért ebben a tekintetben a Kúria mellőzte a határozathozatalt. 

Az döntés elvi tartalma

[32]	 Joghatás kiváltására csak a hatályos elektronikus formanyomtatványon, a határidő megtartásával benyújtott kifizetési kérelem alkalmas. A hatóságot a Ket. 5. §-a alapján előírt tájékoztatási kötelezettség nem ügyfelenként, személyre szabottan, hanem a jogszabályi keretek között, így a jogszabályi keretek között elektronikus formában terheli.

Záró rész

[33]	A pernyertes alperesnek a felülvizsgálati eljárásban költsége nem merült fel, ezért a Pp. 270. § (1) bekezdése folytán alkalmazott 78. §-a alapján a Kúriának arról határozni nem kellett. A felülvizsgálati eljárás illetékét a felperes személyes illetékmentessége folytán az illetékekről szóló 1990. évi CIII. törvény 5. §-a alapján az állam viseli.

[34]	A Kúria határozatával szembeni további felülvizsgálat lehetőségét a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárta ki. 

Budapest, 2016. június 28.

. Kozma György sk. a tanács elnöke, Dr. Hörcherné Dr. Marosi Ildikó sk. előadó bíró, Dr. Balogh Zsolt sk. bíró