A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.VI.35.606/2017/4.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Gyurán Ildikó előadó bíró,              Dr. Sugár Tamás bíró
	
A felperes: ()

A felperes képviselője: dr. Kopcsák Zoltán ügyvéd ()
	
Az alperes: alperes neve ()

Az alperes képviselője: Dr. Olasz József ügyvéd ()
	
A per tárgya: támogatási közigazgatási határozat felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperes

A felülvizsgálati kérelmek száma: 14.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Gyulai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2017. május 17-én kelt 4.K.27.378/2016/13. számú ítélete
Rendelkező rész 
A Kúria a Gyulai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.378/2016/13. számú ítéletét hatályában fenntartja.

Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 70.000,- (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.
Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A felperes 2009. október 29-én benyújtott, az Európai Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Alapból a fiatal mezőgazdasági termelők indulásához 2009. évtől nyújtandó támogatások részletes feltételeiről szóló 113/2009. (VIII.29.) FVM rendelet (a továbbiakban: Jogcímrendelet) alapján benyújtott támogatási kérelmének az elsőfokú hatóság 2010. május 10-én kelt határozatában helyt adott, és felperes részére 16,45 EUME üzemméret megállapítása mellett 40.000 eurónak megfelelő forintösszeg támogatást ítélt meg.
[2]	A felperes 2010. október 8-án benyújtott kifizetési kérelmére a hatóság 2010. november 19-én kelt határozatával 9.735.120 forint támogatási összeg kiutalásáról döntött. 
[3]	A támogatási összeg fennmaradó 10%-ára felperes 2016. március 23-án terjesztett elő kifizetési kérelmet. Ezen kérelme kapcsán a hatóság felhívta a termelői szervezet vagy ezen szervezet tagságának (a továbbiakban: TÉSZ/TCS tagság) igazolására, továbbá a 2015. évre vonatkozó sertés és nyúl állatállomány-nyilvántartás csatolására az éves átlaglétszám meghatározásához. A felperes a folyamatosan fennálló TÉSZ/TCS tagságát igazolni nem tudta, továbbá a hatóság megállapította, hogy a 4. évre vállalt 16,45 EUME üzemméretet nem teljesítette, ezért felperes 10%-os kifizetési kérelmét elutasította. Kimondta, hogy a felperes az 5. naptári évben, vagyis 2015-ben sem teljesítette a 4. évre vállalt üzemméretet, így a Jogcímrendelet 9. § (11) (12) bekezdéseiben rögzített szabály nem alkalmazható, a 9. § (9) bekezdésében foglaltak szerint a korábban kifizetett támogatási összeg jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül, így annak visszafizetésére kötelezte a felperest. 
[4]	Felperes fellebbezése folytán eljárt alperes 2016. június 26-án kelt JHÁT-JF/2739/2 (2016) iktatószámú határozatában az elsőfokú határozatot helybenhagyta. Rögzítette, hogy a felperes a 2015. évre összesen 14,58 EUME üzemméretet teljesített a 4. évre vállalt 16,45 EUME üzemméret helyett. 
A kereseti kérelem
[5]	A felperes anyagi jogi és eljárásjogi jogszabálysértésre hivatkozással keresettel támadta az alperesi határozatot kérve annak törlését, a kifizetési kérelme jóváhagyását. Kifejtette, hogy a támogatási kérelme elbírálásának elhúzódása miatt nem volt lehetősége a vállalt üzemméret megvalósítására. Sérelmezte, hogy a kérelem benyújtását követően a Jogcímrendelet 9. § (3) bekezdés a) pontjának hatályon kívül helyezésével a jogalkotó szigorúbb feltételeket támasztott a vállalt üzemmérettől való 30%-os eltérés eltörlésével. Ellenben a 9. § (3) bekezdés b) pontjában foglalt jogkövetkezmény alkalmazásával a 15%-ot el nem érő eltérés esete áll fenn és alkalmazandó.

	Az elsőfokú ítélet

[6]	Az elsőfokú bíróság jogerős ítéletével a felperes keresetét elutasította. Kiemelte, hogy a működtetési időszak nem a támogatási kérelem benyújtásának évében, hanem 2011-ben kezdődött, amikor is a Jogcímrendelet 4. §-ában meghatározott feltételek teljesítését vállalta, nevezetesen az üzleti terv SFH-betétlapján feltüntetett EUME méretek teljesítését az ütemezésnek megfelelően. A felperes vállalása a működtetési időszakra vonatkozott, amely a kérelme jogerős elbírálását követően kezdődött, így az eljárás elhúzódása fel sem merülhet. 
[7]	Hangsúlyozta, a Jogcímrendelet 9. § (3) bekezdés a) pontjának hatályon kívül helyezésével a jogalkotó előnyösebb helyzetbe hozta az ügyfeleket, mert nem alkalmazott egy korábbi szankciót.
[8]	A Jogcímrendelet 2015. február 17-től hatályos 9. § (3) bekezdés b) pontját sem találta alkalmazhatónak, hiszen az az utolsó kifizetést követő időszakra vonatkozóan tartalmaz előírásokat és ekként szankciót.
A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[9]	A jogerős ítélet ellen felperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet, kérve elsődlegesen az ítélet megváltoztatását, az alperesi határozat hatályon kívül helyezését. Jogszabálysértésként felülvizsgálati kérelmében felhívta a Jogcímrendelet 9. § (3) bekezdés b) pontját, miszerint a 20%-os mértékű eltérésen belül volt, így a teljes összegű visszafizetésre kötelezés jogszabályellenes.
[10]	Előadta, hogy fiatal gazdaként mindenféle ismeret nélkül kellett megjelölnie az üzemméretet, azzal pedig nem foglalkozott a pályázat, hogy a mezőgazdaság időjárásfüggő, mint ahogy a jogszabályváltozások hatását sem vették figyelembe a fiatal gazdákra. 
[11]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmet nem terjesztett elő.
A Kúria döntése és jogi indokai
[12]	A felperes felülvizsgálati kérelme nem alapos.

[13]	A Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 275. § (1) és (2) bekezdésére figyelemmel a felülvizsgálati eljárásban bizonyítás felvételének nincs helye, a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a rendelkezésre álló iratok alapján dönt. A jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül. 
[14]	A Pp. 272.§ (2) bekezdésére utalással elsődlegesen hangsúlyozza a Kúria, hogy a felülvizsgálati kérelemben - egyebek mellett - a jogszabálysértés és a megsértett jogszabályhely mellett meg kell jelölni, hogy a fél a határozat megváltoztatását milyen okból kívánja. A Kúria kizárólag azt a jogsértést vizsgálhatta felül, amit a felperes állított, amire hivatkozott, ekként a Jogcímrendelet 9. § (3) bekezdés b) pontjának alkalmazhatóságát vehette górcső alá. 
[15]	A felperes sem vitatta, hogy a vállalt üzemmérettől elmaradt, 2015. évben összesen 14,58 EUME üzemméretet teljesített a 4. évre vállalt 16,45 EUME üzemméret helyett. Az is tényként rögzíthető, hogy ennek következtében az utolsó, 10%-os kifizetési kérelme elutasításra került.
[16]	Az elsőfokú bíróság helytállóan állapította meg, hogy az alperes megalapozottan és jogszerűen hozta meg döntését e körben. A b) pont előírásaiból egyértelműen következik, hogy annak alkalmazhatósága csak akkor merül fel, ha a 4. évre vállalt üzemméret teljesítését követően az utolsó kifizetés is megtörténik, és ezt követően a működtetési időszak végéig folyamatosan nem tartja fenn a kérelmező a vállalt üzemméretet. Ellenben felperes esetében erről nem volt szó, a 4. évre a vállalt üzemméretet nem teljesítette, az utolsó kifizetés nem történt meg, így ezen utólagos visszafizetési szankció-kedvezmény nem alkalmazható. 
[17]	A hatóság a kifizetési kérelmek során vizsgálja - mind a támogatási határozatban, mind a kifizetéshez kapcsolódó - feltételek meglétét, s e szerint hoz a kifizetési kérelemnek helyt adó, részben helyt adó, vagy - mint felperes esetében is - elutasító döntést. A támogatási határozatban megállapított összeg nem jelent automatizmust arra nézve, hogy a kérelmező ahhoz minden körülmények között hozzájut. A kérelmezőnek a vállalásait teljesíteni kell, azt a működtetési időszak végéig fenn kell tartania, a jogszabályokat be kell tartania. Európai Uniós mezőgazdasági támogatások esetén ezen feltételek meglétének ellenőrzése szigorú elszámolási rendben történik, amelyről a felperes támogatási kérelme előterjesztésekor részletes tájékoztatást kapott.
[18]	A Kúria végezetül rámutat, hogy a jogvita mikénti eldöntése során a felperes által felhívott méltányossági szempontok - jogszabályi rendelkezés hiányában figyelembe nem vehetők.
[19]	Mindezen jogértelmezésre tekintettel a Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta, mivel az nem sértette meg a felülvizsgálati kérelemben megjelölt jogszabályhelyet. 
A döntés elvi tartalma
[20]	A Jogcímrendelet 9. § (3) bekezdés b) pontjából egyértelműen következik, hogy annak alkalmazhatósága csak akkor merül fel, ha a 4. évre vállalt üzemméret teljesítését követően az utolsó kifizetés is megtörténik, és ezt követően a működtetési időszak végéig folyamatosan nem tartja fenn a kérelmező a vállalt üzemméretet. 
Záró rész
[21]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdése alapulvételével tárgyaláson kívül bírálta el.
[22]	Az alperesnek a felülvizsgálati eljárás során költsége nem merült fel, ezért a Kúria az erről történő határozathozatalt mellőzte.
[23]	A tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt felülvizsgálati eljárási illetéket a pervesztes felperes a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése szerint köteles megfizetni.
[24]	Az ítélettel szembeni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.

Budapest, 2018. május 9.

Dr. Sperka Kálmán sk. a tanács elnöke, Dr. Gyurán Ildikó sk. előadó bíró,                     Dr. Sugár Tamás sk. bíró

A kiadmány hiteléül:

tisztviselő