A KÚRIA
	mint felülvizsgálati bíróság

							ítélete

	

	Az ügy száma: 	Kfv.IV.35.591/2015/5.

	A tanács tagjai: . Kozma György a tanács elnöke, Dr. Hörcherné dr. Marosi Ildikó előadó bíró, . Balogh Zsolt bíró
	
	A felperes: 	 felperes neve

	A felperes képviselője:  Orsós Erzsébet gondnok	

	Az alperes: 	 alperes neveKözpont
		 (alperes címe)

	Az alperes képviselője:  Dr. Boros Gyöngyi jogtanácsos
	
	Más perbeli személyek neve és perbeli állása: Alperesi beavatkozó
						      képviselő: Dr. Geiger István jogtanácsos
						    							alperesi beavatkozó	
	A per tárgya: 	támogatási ügy

	A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: alperesi beavatkozó
	
	A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság
	9.K.27.844/2014/16.

	Rendelkező rész 

	A Kúria a Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 9.K.27.844/2014/16. számú ítéletét hatályában fenntartja.

	Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak helye nincs.

	
	Indokolás

	A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]	A felperes gondnoka útján terjesztett elő fogyatékossági támogatás iránti kérelmet 2013. február 11-én az elsőfokú hatóság jogelődjénél. A jogelőd elsőfokú hatóság a közigazgatási eljárás során beszerezte az elsőfokú szakhatóság állásfoglalását, amely szerint a felperes nem minősült súlyosan fogyatékos személynek. Erre tekintettel az elsőfokú hatóság 2013. július 2-án kelthatározatával a felperes kérelmét elutasította.

[2]	A felperes fellebbezése folytán eljárt másodfokú hatóság a beszerezte a másodfokú szakhatóság állásfoglalását és mivel az érdemben megegyezett az elsőfokú szakhatósági állásfoglalással, ezért az elsőfokú határozatot 2014. március 5. napján kelt határozatával helybenhagyta.

Az elsőfokú ítélet

[3]	A felperes keresete folytán eljárt Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (a továbbiakban: Bíróság) 2015. április 30-án kelt 9.K.27.844/2014/16. számú ítéletével az alperes határozatát az elsőfokú határozatra is kiterjedő hatállyal hatályon kívül helyezte és az elsőfokú közigazgatási szervet új eljárás lefolytatására kötelezte.

[4]	A Bíróság a perben felperesi indítványra igazságügyi orvosszakértőt rendelt ki. A Bíróság az igazságügyi orvosszakértő alperesi beavatkozó indítványára kiegészített szakvéleményét  aggálytalannak minősítette és elfogadta ítélkezése alapjául. A Bíróság megállapította, hogy a felperes megfelelt a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény (a továbbiakban: Fot.), valamint a súlyos fogyatékosság minősítésének és felülvizsgálatának, valamint a fogyatékossági támogatás folyósításának szabályairól szóló 141/2000.(VIII.9.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Kr.) vonatkozó szabályaiban foglalt kritériumoknak. Így a felperes mentális állapota miatt súlyosan fogyatékosnak minősül. A felperes ugyanis a hétköznapi élet elemi cselekményeit nem tudja egyedül elvégezni, általános értelmi képessége számottevően elmarad a korosztályához hasonló személyek elmebeli képességeitől, önkiszolgáló képessége gyakorlatilag hiányzik. Mindezen indokok alapján a felperes önálló életvitelre nem alkalmas.
 
[5]	A Bíróság utalt továbbá arra, hogy a perben kirendelt igazságügyi orvosszakértői szakvélemény - szemben a közigazgatási eljárásban beszerzett szakhatósági állásfoglalásban foglaltakkal - ellentmondást nem tartalmazott. A Bíróság elfogadta azt a szakértői véleményben foglalt álláspontot is, amely szerint a másodfokú szakhatóság a szakvéleményét szakképesítéssel nem rendelkező szakértő vizsgálati megállapításaira alapította. A Bíróság álláspontja szerint az alperes első- és másodfokú határozata a Fot. rendelkezéseire tekintettel törvénysértő volt.

	A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[6]	A jogerős ítélettel szemben az alperesi beavatkozó terjesztett elő felülvizsgálati kérelmet a Kúria előtt, amelyben a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és a Bíróság új eljárás lefolytatására utasítását indítványozta. 

[7]	A felülvizsgálati kérelmét az alperesi beavatkozó azzal indokolta, hogy a Bíróság ítéletében megsértette a Pp. 182. § (3) bekezdésében foglaltakat azzal, hogy a beszerzett igazságügyi orvosszakértői vélemény, valamint a közigazgatási eljárásban beszerzett szakhatósági állásfoglalások közötti ellentmondás feloldására nem rendelt ki további szakértői bizonyítást. Mivel a Bíróság nem rendelkezik olyan különleges szakértelemmel, amely a perben a bizonyítás folytán felmerült ellentmondások feloldását biztosíthatta volna, ezért a Pp. 182. § (3) bekezdésére tekintettel a Bíróságnak ki kellett volna kérnie az Egészségügyi Tudományos Tanács szakvéleményét az ügyben. 
 
[8]	Az alperes a felülvizsgálati kérelemben foglaltakkal benyújtott felülvizsgálati észrevételeiben egyetértett, a felperes a jogerős ítélet hatályában való fenntartását kérte.

A Kúria döntése és jogi indokai

[9]	A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott. 

[10]	A Fot. 23. § (1) bekezdés c) pontja értelmében „[f]ogyatékossági támogatásra az a 18. életévét betöltött súlyosan fogyatékos, az ellátás igénylésének időpontjában Magyarországon élő magyar állampolgár, (…), akinek (…) értelmi akadályozottsága genetikai, illetőleg magzati károsodás vagy szülési trauma következtében, továbbá tizennegyedik életévét megelőzően bekövetkező súlyos betegség miatt középsúlyos vagy annál nagyobb mértékű (értelmi fogyatékos), és állapota tartósan vagy véglegesen fennáll, továbbá önálló életvitelre nem képes vagy mások állandó segítségére szorul. A 23/C. § (1) bekezdése értelmében „[a] súlyosan fogyatékos állapot megállapításának kérdésében az orvosszakértői szerv szakhatóságként jár el”.

[11]	A Fot. jogosulti személyi kört és a jogosultsági feltételeket megállapító anyagi jogi és eljárási rendelkezései értelmében a szakhatóságként eljárt orvosszakértői szerv a közigazgatási hatóság által nem negligálható szakvéleményt ad a kérelmező fogyatékossági állapotáról, azaz a fogyatékossági támogatás feltételeinek teljesüléséről. Az orvosszakértői szerv véleménye beépül a közigazgatási szerv hatósági döntésébe, így együttesen képezik a bírósági előtti perben a felülvizsgálandó közigazgatási hatósági aktust. A közigazgatási hatósági aktus anyagi jogi, avagy - meghatározott körben - eljárási jogsértése a Pp. 339. § (1) bekezdése értelmében hatályon kívül helyezésre és kérelemre indult eljárásokban a hatóság új eljárás lefolytatására és új határozat meghozatalára kötelezésre vezet.

[12]	A Pp. 182. § (3) bekezdése értelmében „[h]a a szakvélemény homályos, hiányos, önmagával vagy más szakértő véleményével, illetve a bizonyított tényekkel ellentétben állónak látszik, vagy helyességéhez egyébként nyomatékos kétség fér, a szakértő köteles a bíróság felhívására a szükséges felvilágosítást megadni. A fél erre irányuló indítványa alapján a bíróság más szakértőt rendelhet ki. Ha a bíróság a bizonyítást hivatalból rendelte el [164. § (2) bek.], szükség szerint hivatalból jogosult új szakértő kirendelésére is”.

[13]	A Pp. felülvizsgálati eljárásban a Bíróság által megsértettként megjelölt rendelkezése értelmében az igazságügyi szakértő szakvéleményében foglaltak kétségességének feloldására a szakvélemény kiegészítése szolgál. Más szakértő kirendelése lehetőség és nem kötelezettség a bíróság számára arra az esetre, amennyiben a bíróság megítélése szerint a szakvélemény kiegészítése nem tisztázta kellőképpen a szakvélemény ellentmondásait. A Pp. 183. § (1) bekezdése szerinti szakértői testületet a bíróság (2) bekezdésnek megfelelően „(…) akkor rendelhet ki, ha a perben felmerülő szakkérdés a 182. § alapján, két egymástól független szakvélemény előterjesztése után, a kirendelt szakértők személyes meghallgatása során sem tisztázható”. 

[14]	A perbeli szakértői bizonyítás kapcsán a Pp. szerint fokozatosságnak kell érvényesülnie: a kirendelt szakértőnek tisztáznia kell szakvéleménye esetleges ellentmondásait, ennek elmaradása esetén a bíróság másik szakértőt rendelhet ki. Amennyiben a szakkérdés a két perben elkészült szakvélemény megismerése, a szakértők személyes meghallgatása után sem ítélhető meg egyértelműen, úgy a bíróság annak tisztázására rendelhet ki szakértői testületet, adott esetben az Egészségügyi Tudományos Tanácsot.

[15]	A felülvizsgálati kérelemmel ellentétben tehát ha a bíróság a szakkérdés megítélését a perbeli igazságügyi szakértő véleményét - és annak kiegészítését követően - egyértelműnek, ellentmondásmentesnek ítéli, úgy nem köteles másik szakértő kirendelésére. Szakértői testület véleményének beszerzésére pedig - a Pp. hatályos rendelkezései értelmében - csak a perben kirendelt két, de egymásnak ellentmondó szakvélemény esetében van lehetőség. A Pp. felülvizsgálati kérelemben hivatkozott 182. §-át egyebekben a Pp. 206. § (1) bekezdésében foglaltak fényében lehet megítélni. Eszerint „[a] bíróság a tényállást a felek előadásának és a bizonyítási eljárás során felmerült bizonyítékoknak egybevetése alapján állapítja meg; a bizonyítékokat a maguk összességében értékeli, és meggyőződése szerint bírálja el”.

[16]	Következésképpen a Bíróság a perben mint bizonyítékot értékelte a kirendelt szakértő kiegészített szakvéleményében foglaltakat, és a per egyéb adataival együtt, meggyőződése alapján bírálta el a felperes keresetét. Mivel a Bíróság mérlegelése logikus, és a per egyéb adataira tekintettel megalapozottnak volt minősíthető, ezért a Kúria nem látott okot annak felülmérlegelésére. 

[17]	Utalni kell továbbá arra is, hogy a felperesi beavatkozó a perben nem szakértőként, hanem - beavatkozói minőségénél fogva - peres félként, a fél jogait gyakorolva vett részt. Ezért a Pp. alapján a közigazgatási eljárásban adott szakvéleményét a perben félként eljárva csak mint a saját véleményét ütköztetheti a perben kirendelt szakértő szakvéleményével. 

[18]	A kifejtettek értelmében a Kúria megállapította, hogy a Bíróság nem sértette meg a Pp. 182. § (3) bekezdésében foglaltakat, ezért az ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta. 
 
	Az döntés elvi tartalma

[19]	Ha a bíróság a szakkérdésben a perbeli igazságügyi szakértő véleményét - és annak kiegészítését követően - egyértelműnek, ellentmondásmentesnek ítéli, úgy nem köteles másik szakértő kirendelésére. Szakértői testület véleményének beszerzésére pedig csak a perben kirendelt két, de egymásnak ellentmondó szakvélemény esetében van lehetőség. A Pp. 182. §-át a Pp. 206. § (1) bekezdése, különösen annak második fordulata fényében kell megítélni.

	Záró rész
 
[20]	A pernyertes felperes költséget nem igényelt, ezért figyelemmel a Fot. 23/D. § (5) bekezdésére,  a Kúriának a költség- és illetékviselés tárgyában nem kellett döntenie. 

, 2016. május 31.

. Kozma György sk. a tanács elnöke, Dr. Hörcherné Dr. Marosi Ildikó sk. előadó bíró, Dr. Balogh Zsolt sk. bíró