A KÚRIA
mint felülvizsgálati bíróság
í t é l e t e

Az ügy száma: Kfv.V.35.329/2018/8.
A tanács tagjai: dr. Lomnici Zoltán a tanács elnöke 
                           dr. Stefancsik Márta előadó bíró
                           dr. Kurucz Krisztina bíró

A felperes: 
A felperes képviselője: Horváth & Medgyesi Ügyvédi Iroda
(ügyintéző: dr. Medgyesi Mónika ügyvéd) 

Az alperes: Nemzeti Adó-  és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága 
                   
Az alperes képviselője: dr. Wichinger-Rónai Viktória kamarai jogtanácsos

A per tárgya: támogatási ügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperes

A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2018. február 22. napján kelt 18.K.33.735/2016/25. számú ítélete

Rendelkező rész

A Kúria a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 18.K.33.735/2016/25. számú ítéletét hatályában fenntartja. 

Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg 15 napon belül az alperesnek 50.000 (azaz ötvenezer) Ft felülvizsgálati költséget.

Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 3.500.000 (azaz hárommillió-ötszázezer) Ft felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak nincs helye.

I n d o k o l á s

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]	A felperes közbeszerzési eljárás nyertes ajánlattevőjeként 2012. június 21. napján szolgáltatás megrendelési keretszerződést kötött az Országos H. Ü. Nonprofit Kft.-vel (továbbiakban: OHÜ), melyben vállalta a 2012. évben Magyarország területén keletkező hulladék ólomakkumulátor begyűjtését, szállítását, hasznosítási célú exportját 4300 tonna + 50% mennyiségben. A szerződés 4.1.3. f) alpontja értelmében kötelezettséget vállalt arra, hogy ismeretlen eredetű hulladék akkumulátort kereskedőtől nem vásárol. A szerződés 4.2.1. e) alpontja a szolgáltatási díj mértékét 13 Ft + áfa/kg összegben határozta meg. 
[2]	Az igazoltan teljesített szolgáltatások alapján a felperes 6.450.000 kg ólomakkumulátor begyűjtése, szállítás és hasznosítási célú exportjáról számlát bocsátott ki az OHÜ felé, amelyek alapján 106.489.500 Ft díjazásban részesült. Az OHÜ által 2013-ban lefolytatott ellenőrzés hiányosságot a szerződés teljesítésével kapcsolatban nem tárt fel.
[3]	A Nemzeti Adó- és Vámhivatal Adó- és Vámigazgatósága (a továbbiakban: elsőfokú hatóság) az OHÜ által finanszírozott hulladékhasznosítási szolgáltatások körébe tartozó ügyletek tényleges megvalósulásának, illetve végrehajtása szabályszerűségének ellenőrzése alapján a felperes által a C.P. Kft., a K.NY.  Kft., a Cs. J. F. Kft. a S. B. Bt., a B.J. C. Kft. és a K. és T. Kft. szállítóktól átvett akkumulátor hulladékot a 2016. március 3. napján kelthatározatával igazolatlan eredetűnek minősítette, és az igénybe vett költségvetési támogatásból 1.970.219. kg mennyiség utáni 32.528.316 Ft kétszerese, összesen 65.056.632 Ft, továbbá 100.000 Ft bírság megfizetésre kötelezte a felperest.
[4]	A fellebbezés folytán eljárt alperes a 2016. június 20-án kelt határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta.
[5]	Határozatát a környezetvédelmi termékdíjról szóló 2011. évi LXXXV. törvény (továbbiakban: Ktdt.) 29/A. § (1)bekezdésére, (3)-(4) bekezdéseire, (26)-(27) bekezdéseire, 37. § (1) bekezdésére, az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény (továbbiakban: Art.) 172. § (21) bekezdésére, 178. §-ra, a számvitelről szóló 2000. évi C. törvény (a továbbiakban: Sztv.) 165. § (2) bekezdésére  alapította.
[6]	Indokolása szerint a felperes a kifizetés alapjául szolgáló, Korm.r. szerinti kísérődokumentumokkal, a „K" és „SZ" jegyekkel rendelkezett, de azok a kifogásolt szállítók esetén valótlan adatokat tartalmaztak, ezért a hulladék igazolatlan eredetűnek minősül. A szolgáltatási díj összegébe az áfa összege is beletartozott, a teljes összeg kétszerese térítendő vissza. 
[7]	Megállapításait a felperessel kapcsolatban álló valamennyi beszállító vizsgálata, a helyszíni vizsgálatok, tanúmeghallgatása keretében beszerzett bizonyítékokra alapozta. 

A kereseti kérelem és ellenkérelem

[8]	A felperes keresetében az alperesi határozat hatályon kívül helyezését kérte.
[9]	Indokolása szerint eleget tett a jogszabályból fakadó, teljes körű dokumentálási kötelezettségének, rendelkezésére álltak a Korm.r. mellékletét képező, a hulladék eredetét igazoló „K" és „Sz" kísérőjegyek. Ezeken a begyűjtő, a termelő, a szállító és a kezelő büntetőjogi felelőssége tudatában jelentette ki, hogy a közölt adatok a valóságnak megfelelnek. Az adatokat egyeztette a hulladékbirtokossal, a kísérőjegyeken szereplő veszélyes hulladék mennyiségét és összetételét a szerződésben foglaltakkal. Lekérdezte szerződő felek hatályos cégkivonatát, a hulladékbegyűjtésre vonatkozó engedélyeket. További jogszabályi kötelessége, illetve lehetősége a hulladék eredetének igazolásával kapcsolatban nem volt, jogszabálysértést nem követett el. Az esetleges szerződésszegés következményeinek érvényesítésére az OHÜ, mint szerződéses partner lett volna jogosult.
[10]	Hivatkozása szerint az áfa nem képezi a társaság saját bevételét, az a központi költségvetés részére továbbutalt adótétel, annak kétszeres visszatérítésére jogszabályi alap hiányában felperes nem kötelezhető. Az Országos Gyűjtési és Hasznosítási Terv (OGYHT) következetesen nettó díjtételekkel számol, és rögzíti, hogy azok áfa-mentesek. 
[11]érelmezte, hogy a határozat szerződésszegésre, és nem jogszabálysértésre alapította a felperessel szembeni jogkövetkezményeket, ezáltal a határozat nem felel meg a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 72. § (1) bekezdés ef) pontjában foglaltaknak. 
[12]	Az alperes a kereset elutasítását kérte a határozatában foglaltak alapján. 

Az elsőfokú határozat

[13]	Az elsőfokú bíróság jogerős ítéletével a keresetet elutasította. 
[14]	Indokolásában részletesen ismertette a rendelkezésre álló bizonyítékokat, és rögzítette, hogy Ktdt. 29/A. § (1) bekezdés szerinti, az OHÜ által finanszírozott hulladékhasznosítási szolgáltatások körébe tartozó ügyletek tényleges megvalósulásának, illetve azok végrehajtása szabályszerűségének ellenőrzése keretében az alperes jogszerű döntést hozott. Az OHÜ-vel kötött szerződésben a felperes vállalta, hogy ismeretlen eredetű hulladékot nem vesz át. A kifogásolt kísérőjegyek adattartalma valótlannak bizonyult, így az okiratok az akkumulátorok származásának igazolására nem alkalmasak. A perben elrendelt bizonyítás a határozati megállapításokat nem döntötte meg, így a felperes a támogatás kétszeresének visszafizetésére és bírság viselésére köteles. Az alperes a határozatában a szerződéses kötelezettséget és a szankciók kiszabásának jogszabályi alapját megjelölte, a döntés indokolása megfelel a jogszabályi követelményeknek. Kifejtette, hogy az OHÜ-szerződés szerint a támogatás összege az áfa-t is tartalmazta, ezért annak kétszeres visszafizetésétől a felperes nem mentesíthető.

A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[15]	A felperes felülvizsgálati kérelmében a jogerős ítélet és a hatósági határozatok hatályon kívül helyezését, másodlagosan emellett az elsőfokú bíróság új eljárásra kötelezését kérte. 
[16]	Álláspontja szerint az elsőfokú bíróság tévesen értékelte az igazolatlan eredetű áru Art. 178. § 13. és 14. pontjában meghatározott fogalmát, a felperesre háruló jogszabályi és szerződéses ellenőrzési kötelezettséget, valamint az áfa jellegét. Előadta, hogy az alperes és az elsőfokú bíróság szerződésszegésre alapította a jogkövetkezmények alkalmazását anélkül, hogy jogszabálysértést a terhére megállapított volna. Ennek hiányában a szolgáltatási díj kétszeresének megfizetésére kötelezés és a bírság kiszabása jogszabálysértő.
[17]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában való fenntartását kérte.

A Kúria döntése és jogi indokai

[18]	A felülvizsgálati kérelem nem alapos.
[19]	A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 271. § (2) bekezdése, valamint a Pp. 275. § (1)-(4) bekezdései értelmében a Kúria a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között a rendelkezésre álló iratok alapján azt vizsgálja, hogy a jogerős ítélet a megjelölt körben jogszabálysértő-e.
[20]	A Kúria mindenekelőtt rögzíti, hogy a felperes felülvizsgálati kérelmében az elsőfokú bíróság által megállapított tényállást nem vitatta. Ennek következtében a felperes szerződéses partnerei vonatkozásában feltárt hiányosságok is tényként kezelendők. 
[21]	Az irányadó tényállás szerint a felperes, mint hulladékkezelő éves fix mennyiségű környezetvédelmi termékdíj köteles ólomakkumulátor hulladék begyűjtése, szállítása és hasznosítási célú exportja tárgyú szolgáltatási szerződést kötött 13 Ft + áfa/kg szolgáltatási díj ellenében az OHÜ-vel, amelyben vállalta, hogy ismeretlen eredetű hulladékot kereskedőtől nem vásárol. A szolgáltatási díj egy része igazolatlan eredetű hulladék után került kifizetésre, a felperes ennek következtében nem tett eleget szerződéses kötelezettségének. Az OHÜ által finanszírozott hulladékhasznosítási szolgáltatásait ebben a részben jogosulatlanul igénybe vett támogatásból teljesítette. A szerződésszegés ténye folytán a támogatás jogosulatlannak minősül, szankciót von maga után, ezért további jogszabályhely megjelölését az alperes határozatából és a jogerős ítéletből a felperes alaptalanul hiányolta. 
[22]	A támogatás igénybevételének jogosulatlan volta nem az ellenőrzési kötelezettség elmulasztásából, hanem az ellenőrzés során feltárt tényekből (nem a bizonylatokon szereplő személytől származik a hulladék), illetve a nem szerződésszerű teljesítésből következik, ezért nem sértett jogszabályt az elsőfokú bíróság, amikor a felperes hulladék átvételekor tanúsítandó ellenőrzési kötelezettségére vonatkozó jogszabályi rendelkezéseket külön nem értékelte.
[23]	Hangsúlyozza a Kúria, hogy a felperes közjogi elemekkel rendelkező szerződéses jogviszonyban állt az OHÜ-vel, amely nonprofit társaságként közcélú feladatokat lát el [Ktdt. 19.§ (1) bekezdés, 20. § (1) bekezdés].  Ennek keretében közbeszerzési eljárás alapján szolgáltatás-megrendelési szerződést köt [Ktdt. 22. § (1) bekezdés] a piac szereplőivel, mint ahogy tette a felperessel. A szerződés teljesítésének ellenőrzése megoszlik az OHÜ és a vámhatóság között [Ktdt. 20. § (1) bekezdés f) pont és 29/A. § (1) bekezdés]. Az alperes az ügyletek tényleges megvalósulásának ellenőrzésére, illetve a feltárt tények alapján a jogkövetkezmények levonására rendelkezett hatáskörrel.
[24]	Ennek következtében alaptalanul hivatkozott a felperes arra, hogy a hulladék eredetét a „K" és „SZ" jegyekkel igazolta. Mint ahogy az az alperesi határozatban szerepel, az eredetigazolásra csak hiteles okirat alkalmas. A feltárt tények a kifogásolt szállítók vonatkozásában az okiratok adattartalmának valódiságát megdöntötték, ennek következtében azok nem minősülnek szabályszerű bizonylatnak, a Sztv. 165. § (2) és 166. § (2) bekezdésében foglaltaknak nem felelnek meg, mert nem valós adatokat tartalmaztak, tartalmilag hiteltelenek, így alkalmatlanok a szerződésszerű teljesítés alátámasztására.
[25]	Az ügyletek tényleges megvalósulásának ellenőrzése alapján tehát a felperes nem jogszerűen állított ki számlát és jutott bevételhez (költségvetési támogatáshoz) az általa teljesített ügyletek egy része után.
[26]	A Ktdt. 37. § (1) bekezdése értelmében az OHÜ által a hulladékgazdálkodási feladatokra kifizetett összegek - a közfeladat teljesítéséhez kapcsolódó jellegük miatt - költségvetési támogatásnak minősülnek. Az OHÜ az általa kiállított számlák alapján fizette részére az áfa-t, amelyet a központi költségvetésbe befizetni volt köteles. Ugyanakkor azt nem saját forrásból, hanem a támogatásból fedezte, amely tétel - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - osztja a teljes szolgáltatási díj támogatási jogi jellegét, így a szankció alapjába beszámítandó. 
[27]	A fentiek alapján a Kúria megállapította, hogy a jogerős ítélet a felülvizsgálati kérelemben megjelölt körben nem jogszabálysértő, ezért azt a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta.

A döntés elvi tartalma

[28]	Az OHÜ nonprofit társaságként közcélú feladatokat lát el, amely keretében közbeszerzési eljárás alapján szolgáltatás-megrendelési szerződéseket köt. A szerződés teljesítésének ellenőrzése megoszlik az OHÜ és a vámhatóság között. Az alperes az ügyletek tényleges megvalósulásának ellenőrzésére, illetve a feltárt tények alapján a jogkövetkezmények levonására rendelkezett hatáskörrel.
[29]	Az áfa  - jogszabály eltérő rendelkezése hiányában - osztja a teljes szolgáltatási díj támogatási jogi jellegét, így a szankció alapjába beszámítandó.

Záró rész

[30]	A Kúria a pervesztes felperest a Pp. 270. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó Pp. 78. § (1) bekezdése alapján kötelezte a felülvizsgálati perköltség megfizetésére.
[31]	A Kúria a felülvizsgálati eljárási illeték viselésére a felperest az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § (1) bekezdésében és a költségmentesség alkalmazása a bírósági eljárásban szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése alapján kötelezte.
[32]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. (2) bekezdése alapján tárgyaláson bírálta el.

Budapest, 2019. május 16. 

Dr. Lomnici Zoltán sk.  a tanács elnöke, Dr. Stefancsik Márta sk. előadó bíró, Dr. Kurucz Krisztina sk. bíró