A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete

Az ügy száma: Kfv.I.35.328/2019/4.

A tanács tagjai: dr. Hajnal Péter a tanács elnöke, Huszárné dr. Oláh Éva előadó bíró, dr. Heinemann Csilla bíró
	
A felperes: felperes neve 	
	
A felperes képviselője: dr. Csapó Csilla ügyvéd 
	
Az alperes: alperes neve 
	
Az alperes képviselője: dr. Gyurita Rita kamarai jogtanácsos
	
A per tárgya: helyi adó tárgyában hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: alperes 21. sorszám alatt
	
A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Győri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.K.27.600/2018/19. számú ítélete

Rendelkező rész 

A Kúria a jogerős ítélet nem támadott részét nem érinti, támadott részében - eltérő indokolással - hatályában fenntartja. 

Az elsőfokú és a felülvizsgálati perköltséget a felek maguk viselik.

A kereseti és a felülvizsgálati eljárási illeték az állam terhén marad.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.

Indokolás

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]	A felperes tulajdonában állnak B. külterületén a 0216/2., 0223/2., a 0256/16. és a perben nem érintett („út" megnevezésű) 0239/5. helyrajzi számú, együttesen „laktanya" néven jelölt ingatlanok, melyeket a felperes idegenforgalmi létesítmény majdani létrehozatala céljából vásárolt meg. A rendezési terv szerint az ingatlanok honvédségi területek, azokra sem építési, sem területalakítási engedély nem adható.
[2]	Az ingatlanokhoz kapcsolódóan kiszabott építményadót érintő kereset nyomán az elsőfokú bíróság a 13.K.27.236/2017/17. számú ítéletével mindhárom ingatlan esetében az elsőfokú határozatokra kiterjedően hatályon kívül helyezte az alperesi határozatokat azzal, hogy új eljárást csak a 0223/2. hrsz.-ú ingatlan esetében rendelt el. 

[3]	Az építményadóra vonatkozó új eljárással párhuzamosan az elsőfokú adóhatóság mindhárom ingatlan esetében telekadó fizetési kötelezettséget állapított meg. A 0216/2. hrsz.-ú ingatlanhoz tartozóan a GYB-05/2582-4/2018., a 0223/2. hrsz-ú ingatlanhoz tartozóan a GYB-05/2580-4/2018., a 0256/16. hrsz.-ú ingatlan esetében a GYB-05/2581-4/2018. számú alperesi határozat meghozatalára került sor.

[4]	A 0223/2. hrsz.-ú ingatlan esetében a 13.K.27.236/2017/17. számú ítélettel elrendelt új eljárásban az elsőfokú adóhatóság a 2018. április 10-én kelt határozatával 7.048.090 forint építményadó megfizetésére is kötelezte a felperest. Az alperes az elsőfokú határozatot a GYB-05/2583-4/2018. számú, 2018. július 16-án kelt határozatával az építményadó megfizetési időpontok tekintetében megváltoztatta, ezt meghaladóan helybenhagyta. Indokolásában kiemelte, hogy az elsőfokú bíróság az alapeljárásban hozott 13.K.27.236/2017/17. számú ítéletében megállapította, hogy az épületek a perbeli ingatlan esetében az építményadó hatálya alá tartoznak. 

[5]	A 13.K.27.236/2017/17. számú ítélet ellen alperes felülvizsgálati kérelmet nyújtott be. A Kúria a 2019. január 10. napján kelt Kfv.V.35.085/2018/3. számú végzésével a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte, az elsőfokú bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasította. Az új eljárás az elsőfokú bíróság előtt 6.K.27.160/2019. számon jelenleg is folyamatban van.

A kereseti kérelem

[6]	A felperes keresetében mind a telekadóra-, mind az építményadóra vonatkozó alperesi határozatok bírósági felülvizsgálatát kérte. 

Az elsőfokú ítélet

[7]	Az elsőfokú bíróság 2019. február 11-én kelt jogerős ítéletével a telekadó tekintetében keletkezett határozatokra nézve elutasította a felperes keresetét, a 0223/2. hrsz-ú ingatlanhoz kapcsolódóan építményadó fizetési kötelezettséget megállapító GYB-05/2583-4/2018. számú alperesi határozatot az elsőfokú határozatra is kiterjedően megsemmisítette.

[8]	Az építményadóra nézve irányadónak tekintette B. Községi Önkormányzat Képviselő-testületének 4/2016. (IV.15.) önkormányzati rendelet (a továbbiakban: Ör.)  3.§ b) pontját, melynek értelmében üzleti, kereskedelmi célból fenntartott építmény esetében határozták meg az építményadó évi mértékét. Figyelembe vette továbbá a Képviselő-testületnek a helyi építési szabályzatról szóló 8/2001. (V.3.) rendeletét, melynek 22. § (6) bekezdése alapján a KH jelű honvédségi területet kizárólag honvédségi célra lehet hasznosítani. Összegző értékelése az Ör. nem egyértelmű rendelkezést tartalmaz, az alperes téves jogértelmezés miatt, jogszabálysértő módon állapította meg, hogy a felperes alanya az építményadónak, ezért a megsemmisítés mellett mellőzte az elsőfokú hatóság új eljárásra való kötelezését. 

A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[9]	Az alperes felülvizsgálati kérelmében az építményadóra vonatkozó GYB-05/2583-4/2018. számú határozat tekintetében kérte a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését, az elsőfokú bíróság új eljárás lefolytatására és új határozat hozatalára utasítását. Álláspontja szerint egyértelmű, hogy az építmények az építményadó tárgyát képezik. Az a körülmény pedig, hogy a felperes azokat nem használja, nem hasznosítja  - figyelemmel a Kúria Kfv.V.35.085/2018/3. számú végzésének [44] pontjára - kívül esik az irányadó tényálláson. Az adóalanyiság szempontjából szükséges gazdasági tevékenység megvalósításának feltétele - szemben az elsőfokú bíróság hivatkozásával - nem „bizonytalan tényező", hanem az adózó döntésétől független elvi lehetőség, amely adójogi szempontból elégséges körülmény az adó megállapításához. 

[10]	Az elsőfokú bíróság azzal, hogy az Ör. egyértelműségének és világos tartalmának hiányára vonatkozó megállapítást tett, eljárási jogszabályt sértett, mert a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. tv. (a továbbiakban: Kp.) 144.§ alapján a Kúria Önkormányzati Tanácsát kellett volna megkeresnie.

[11]	A felperes nem terjesztett elő ellenkérelmet. 

A Kúria döntése és jogi indokai

[12]	Az alperes felülvizsgálati kérelme az alábbiak szerint alapos.

[13]	A Kúria a jogerős ítéletet csak a felülvizsgálati kérelem, vagy csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között, az ott megjelölt jogszabályok alapján vizsgálhatja felül. A jogerős ítéletnek a telekadó fizetési kötelezettség tekintetében kerestet elutasító rendelkezése ellen felülvizsgálati kérelem nem érkezett, így ezen kérdést a Kúria nem érintette. A felülvizsgálati eljárást kizárólag a 0223/2. hrsz.-ú ingatlanhoz kapcsolódó építményadó fizetési kötelezettséget megállapító GYB-05/2583-4/2018. számú, 2018. július 16-án kelt alperesi határozathoz kapcsolódó ítéleti rendelkezés tekintetében folytatta le. 

[14]	A továbbiakban a Kúria először azt vizsgálta, van-e eljárásjogi akadálya az alperesi felülvizsgálati kérelemben előadottak érdemi elemzésének. Ennek során észlelte, hogy az érintett első- és másodfokú adóhatósági határozatok meghozatalára 2018. április 10-én, illetve 2018. július 16-án olyan jogerős ítélet alapján került sor, amelyet a későbbiekben, 2019. január 10-én a Kúria Kfv.V.35.085/2018/3. számú végzésével hatályon kívül helyezett és az elrendelt új eljárás az elsőfokú bíróság előtt jelenleg is folyamatban van. Az elsőfokú bíróságnak a jelen felülvizsgálati eljárásban érintett jogerős ítéleti rendelkezése tehát olyan alperesi határozatra vonatkozott, melynek meghozatalát lehetővé tevő ítélet elenyészett.

[15]	Az építményadó tekintetében a megismételt eljárás lefolytatására az adóigazgatási rendtartásról szóló 2017. évi CLI. tv. (a továbbiakban: Air.) hatálya alatt került sor. Az Air.  132.§ (1) bekezdés d) pontja szerint az adóhatóság döntését meg kell semmisíteni, illetve vissza kell vonni, és szükség esetén új eljárást kell lefolytatni, ha a tartalma a közigazgatási bíróság adott ügyben hozott jogerős határozatával ellentétes. 

[16]	A 0223/2. hrsz.-ú ingatlanhoz kapcsolódóan a jelen felülvizsgálati eljárás időpontjában nincs olyan jogerős bírósági határozat, melynek alapján az adóhatóság új döntést hozhatott volna, ennek hiányában az adóhatósági döntés tartalma kétséget kizáróan nem feleltethető meg semmiféle bírósági jogerős határozatnak. Az elsőfokú és az alperesi határozat az Air. 132.§ (1) bekezdés d) pontja alapján semmis. 

[17]	A közigazgatási döntés semmisségéről szóló 1/2019. Közigazgatási-munkaügyi-polgári jogegységi határozat 3. pontja szerint a Kúria felülvizsgálati eljárásban a közigazgatási döntés semmisségének a megállapítására hivatalból bizonyítást nem folytat le, a közigazgatási döntés nyilvánvaló semmisségét azonban hivatalból észlelheti. Nyilvánvalóan semmis a közigazgatási hatóság döntése, ha annak megállapításához külön bizonyításra nincs szükség.

[18]	A jogegységi határozat a bíróságok szervezetéről és igazgatásáról szóló 2011. évi CLXI. törvény 24.§ (1) bekezdés c) pontja alapján a bíróságok, így a Kúria számára is kötelező, azzal, hogy a jogegységi határozat alkalmazására a jelen eljárásban az Air. és a Kp. szabályozási rendszerének eltérései miatt értelemszerűen került sor. A felülvizsgálati eljárással érintett adóhatósági határozatok semmisségének megállapítása nem igényelt külön bizonyítást, hivatalból észlelhető volt, így a Kúria alkalmazta a Kp. 85.§ (3) bekezdés semmisségre vonatkozó a) pontját: a bíróság hivatalból veszi figyelembe a vitatott közigazgatási cselekmény semmisségi vagy törvényben meghatározott más érvénytelenségi okát, illetve az olyan lényeges alaki hiányosságot, amely miatt a közigazgatási cselekményt nem létezőnek kell tekinteni.    

[19]	Az adóhatósági határozat semmissége esetére a Kp. 92.§ (1) bekezdés a) pontja akként rendelkezik, hogy a bíróság a közigazgatási cselekményt - a közlésére visszamenőleges hatállyal - megsemmisíti, ha a közigazgatási cselekmény semmis vagy jogszabályban meghatározott okból érvénytelen, vagy olyan lényeges alaki hiányosságban szenved, amely miatt nem létezőnek kell tekinteni. A Kp. ezen szabálya eredményezte azt, hogy bár a Kúria a felülvizsgálati eljárást érdemben nem folytathatta le, a jogerős ítélet felülvizsgálati kérelemmel támadott rendelkezését, a megsemmisítésre vonatkozó eltérő indokolással, a Kp. 121.§ (2) bekezdés alkalmazásával hatályában fenntartotta.

[20]	A Kúria jelen ítélete alapján sem az alperesnek, sem az első fokú adóhatóság nincs további eljárási feladata. A felperes 0223/2. hrsz.-ú ingatlan utáni építményadó fizetési kötelezettsége az elsőfokú bíróság által a 6.K.27.160/2019. számú perben hozandó bírósági határozat szerint alakul.

A döntés elvi tartalma

[21]	Felülvizsgálati eljárásban hozott végzéssel hatályon kívül helyezett jogerős bírósági ítélet alapján hozott adóhatósági döntés semmis. 

Záró rész

[22]	A perköltségről való rendelkezés során a Kúria tekintettel volt arra, hogy a felek egyike sem jelezte a peres eljárás során, hogy az ítélet ellen felülvizsgálati eljárás van folyamatban. Az alperes a felülvizsgálati eljárás során is csak akként hivatkozott a Kúria Kfv.V.35.085/2018/3. számú végzésének adott pontjára, hogy az az általa előadottakat támasztja alá. Figyelembe vette továbbá a Kúria azt is, hogy az adóhatóságnak az Air. alkalmazandó szabályai alapján végre kellett hajtani a 13.K.27.236/2017/17. számú ítéletben foglaltakat. Ugyanezen szempontokat követve rendelkezett a Kúria a kereseti és a felülvizsgálati illeték viseléséről.

[23]	Tárgyalás tartását a felek egyike sem kérte, és mivel a Kp. 117.§ (1) bekezdése a felülvizsgálati kérelem kiegészítését, a 120.§ (5) bekezdése pedig a bizonyítást zárja ki, nem merült fel a tárgyalás tartásának szükségessége. Így a felülvizsgálati kérelmet a Kúria tárgyaláson kívül bírálta el. 

Budapest, 2019. szeptember 5.

dr. Hajnal Péter sk. a tanács elnöke, Huszárné dr. Oláh Éva sk. előadó bíró, dr. Heinemann Csilla sk. bíró