A KÚRIA
mint felülvizsgálati bíróság
í t é l e t e

Az ügy száma: Kfv.V.35.277/2017/4. szám
A tanács tagjai: Dr. Lomnici Zoltán a tanács elnöke
	                Dr. Kurucz Krisztina előadó bíró
                            Dr. Kárpáti Magdolna bíró
	
A felperes: 
A felperes képviselője: Bolevácz és Vörös Ügyvédi Iroda
                   ügyintéző: dr. Bolevácz Éva ügyvéd 

Az alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága
                    
Az alperes képviselője: dr. Tarcsi Csaba jogtanácsos

A per tárgya: adóügyben hozott közigazgatási határozat bíróság általi felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperes

Az elsőfokú bíróság határozatának száma: Egri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2017. március 08. napján kelt 8.K.27.174/2016/11. számú végzésével kijavított, 2017. január 30. napján kelt 8.K.27.174/2016/9. számú ítélete

Rendelkező rész

A Kúria az Egri Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 8.K.27.174/2016/11. számú végzésével kijavított, 2017. január 30. napján kelt 8.K.27.174/2016/9. számú ítéletét hatályon kívül helyezi, az alperes 3799612023 számú határozatát - az elsőfokú határozatra is kiterjedően -  hatályon kívül helyezi és az elsőfokú hatóságot új eljárásra kötelezi. 

Kötelezi az alperest, hogy fizessen meg a felperesnek 600.000 (hatszázezer) forint elsőfokú és 300.000 (háromszázezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.

A feljegyzett kereseti és felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli.

Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak helye nincs.

I n d o k o l á s 

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás 

[1]	Az általános forgalmi adóról szóló 2007. évi CXXVII. törvény (a továbbiakban: Áfa tv.) XII. fejezete tartalmazza az adó bevallása, megfizetése és visszaigénylése szabályait. E rendelkezések között a 2011. szeptember 26-ig hatályban volt 186.§ (2)-(4) bekezdéseiben foglaltak alapján azon adóalanyok, melyek a bevallás benyújtására előírt határidőig nem fizették meg a beszerzéseik adóval növelt ellenértékét (megfizetettségi feltétel) a negatív áfa összegét (az adott adó-megállapítási időszakban a fizetendő adót meghaladó levonható adó) kénytelenek voltak a következő adó-megállapítási időszakra továbbgörgetni. 
[2]	Az Európai Unió Bírósága (a továbbiakban: EUB) tagállami kötelezettszegési eljárásban 2011. július 28. napján meghozott C-274/10. számú ítéletében megállapította (48. pont), hogy a  közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv (a továbbiakban: Héa-irányelv) által létrehozott rendszer szerint a Héa-fizetési kötelezettség, valamint a levonási jog keletkezése és gyakorlása főszabály szerint nem függ attól, hogy az ügylet fejében járó, Héa-t tartalmazó ellenértéket már megfizették-e, vagy sem, ezért az Áfa tv. megfizetettségi feltételét az uniós jogba (Héa-irányelv 183. cikk) ütközőnek minősítette.
[3]	A jogalkotó abból a célból, hogy az EUB C-274/10. számú ítéletében foglaltaknak eleget tegyen, 2011. szeptember 27-ei hatállyal megalkotta az Áfa tv. jogharmonizációs módosításáról és az adó-visszaigénylés különös eljárási szabályairól szóló 2011. évi CXXIII. törvényt (a továbbiakban: Mód.tv.), amelyben foglalt - kamatra vonatkozó rendelkezést nem tartalmazó - eljárási rend alapján az adózó választásától függően kérelemmel visszaigényelheti azt az összeget, amelyet korábban a megfizetettségi feltétel miatt vissza nem igényelhető összegként vallott be, vagy rendes áfa bevallásában kérheti vissza, számolhatja el, mint fizetendő adót csökkentő tételt. A Mód.tv. 5.§-a az Áfa tv. 186.§ (2)-(4) bekezdéseit hatályon kívül helyezte.
[4]	A D. H. A.  Kft. (egyebek mellett) az EUB C-274/10. számú ítéletére, a Mód.tv. rendelkezéseire hivatkozással a pénzügyileg nem rendezett beszerzésekhez kapcsolódó, visszaigényelhetővé vált áfa után késedelmi kamat fizetését kérte az adóhatóságtól, majd a kérelmét elutasító határozatok felülvizsgálata iránt pert kezdeményezett. Az EUB a közigazgatási bíróság által előterjesztett előzetes döntéshozatali kérelem tárgyában 2014. július 17. napján meghozott C-654/13. számú végzésében akként határozott, hogy a Héa-irányelv 183. cikkével ellentétes az alapügyben szereplőhöz hasonló tagállami szabályozás és gyakorlat, amely kizárja a késedelmi kamat fizetését azon hozzáadottérték-adó összege után, amelyet az uniós joggal ellentétesnek nyilvánított nemzeti szabályozás folytán nem lehetett ésszerű határidőn belül visszaigényelni. Az EUB szerint a nemzeti jog feladata, hogy az egyenértékűség és a tényleges érvényesülés elvének tiszteletben tartásával meghatározza az ilyen kamatok kifizetésére vonatkozó szabályokat.  
[5]	A felperes 2011. október 20-án a pénzügyileg rendezetlen számlái általános forgalmi adó (áfa) tartalmát az adóhatósághoz benyújtott bevallásában 59.745.000 Ft összegben visszaigényelte, amely kérelemre az adóhatóság 2011. december 6-án 42.922.120 Ft-ot a felperes bankszámláján jóváírt, és további 16.822.880 Ft átvezetéséről rendelkezett az adófolyószámlájára. 
[6]	A felperes 2014. október 2. napján - a kérelmére - a hatóság részéről átvezetett és kiutalt összesen: 59.745.000 Ft áfa után 35.896.105 Ft kamat megállapítását és megfizetését kérte. Kérelmét azzal indokolta, hogy 2007.-2011. évek közötti időszakban a hatályos magyar jogszabályok: a 2007. december 31-ig hatályban lévő 1992. évi LXXIV. törvény (a régi Áfa tv.) 48.§ (7) bekezdés, az Áfa tv. 186.§ (1)-(5) bekezdések feltételei szerint adózó a pénzügyileg nem rendezett beszerzései után felszámított áfa visszaigénylésére nem volt jogosult. Az EUB C-274/10. számú ítélete, a Mód.tv. rendelkezései alapján végül az adót visszaigényelhette, amelyet a hatóság - kamatok nélkül - jóváírt a számláján, illetve az átvezetéséről rendelkezett. Az EUB a C-654/13. számú ügyben hozott végzésében megerősítette, hogy a pénzügyi rendezettségi szabály miatt megfelelő időben vissza nem igényelhető áfa után kamat jár. A felperes hivatkozott számos EUB ítélet mellett az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvénynek (a továbbiakban: Art.) az adó késedelmes kiutalása esetén járó kamatról rendelkező 37.§ (6) bekezdésére is.
[7]	Az elsőfokú hatóság a 2015. január 20. napján kelt határozatával felperes kamat megállapítása és kiutalása iránti kérelmét elutasította, amely határozatot 2015. április 14-én a határozatával kijavította.  
[8]	A fellebbezés folytán eljárt alperes a 2015. április 27. napján kelt határozatával az elsőfokú kijavított határozatát helybenhagyta. 
[9]	Indokolása szerint felperes a régi Áfa tv. 48.§ (7) bekezdése, valamint az Áfa tv. 186.§ (2) bekezdése szerint a visszaigénylés feltételeként előírt pénzügyi rendezés hiányában a beszerzései után felszámított áfa levonására nem volt jogosult, azt nem tudta visszaigényelni. Adózó a 2011. október 20. napján benyújtott bevallásában az EUB C-274/10. számú ügyében meghozott ítélete, a Mód.tv. rendelkezései alapján visszaigényelt és a hatóság részéről jóváírt, illetve átvezetett 59.745.000 Ft összegű áfa-t, amely után terjesztette elő kamat iránti kérelmét. Kérelmében az EUB C-654/13. számú végzésében foglaltakra is hivatkozott, és a kamatot az Art. 37.§ (6) bekezdése alapján 35.896.105 Ft-ban határozta meg. 
[10]	Az adózónak a 2007. III. negyedévre vonatkozóan, 2007. október 19. napján benyújtott áfa bevallás 80. sorában kellett volna szerepeltetnie az előzetesen levonásba helyezett, de pénzügyileg nem rendezett beszerzésekre jutó adó összegét, ugyanakkor a bevallás 80. sora pénzügyileg nem rendezett beszerzésekre jutó adó összegeként semmilyen adatot nem tartalmaz. Sem a 2017. III. negyedévi, sem a 2011. szeptemberi hónapra vonatkozóan benyújtott bevallásban pénzügyileg nem rendezett beszerzésekre jutó adó összege sorában adatot nem tüntetett fel. Ez a tény önmagában is kizárja azt, hogy az adózó ezen a jogcímen kamatigénnyel lépjen fel. 
[11]	Kiemelendő, hogy a beszerzésekre jutó adó összegének kifizetetlensége miatt az adózó késedelmi kamatra - a hatályos jogszabályi rendelkezések alapján - nem is tarthat igényt. Önmagában abból a tényből, hogy az adózónak a héa-különbözetet több adó-megállapítási időszakra át kellett vinnie, nem állapítható meg a közösségi jog kamatigényt megalapozó sérelme. Az uniós jogból nem következik, hogy az adóalanyt attól a pillanattól fogva meg kell, hogy illesse az adóvisszaigénylés joga, ahogy adókülönbözete keletkezik.

A kereseti kérelem

[12]	A felperes keresetében a határozatok megváltoztatását és a kiutalt tőkeösszeg után a hatóság kamat megfizetésére kötelezését kérte. 
[13]	Álláspontja szerint az Áfa tv. 186.§ (2) bekezdése, a Mód.tv. rendelkezései, az EUB C-274/10. és C-107/10., C-654/13. számú ügyekben meghozott döntései megalapozzák kamat iránti kérelmét, az EUB ugyanis kimondta, hogy azok az adóalanyok, akik ésszerű határidőn túl részesültek a pénzügyileg rendezetlen beszerzéseikhez járó áfa-hoz, késedelmi kamatra jogosultak. A per során benyújtotta a helyesbített, 2011. augusztus hónapra vonatkozó áfa bevallását, amelyet a másodfokú határozat meghozatalát megelőzően az adóhatóság részére igazoltan megküldött.  A bevallásban a pénzügyileg rendezetlen tételek a 85. sorban megjelölésre kerültek.

A jogerős határozat

[14]	Az elsőfokú bíróság - a Kúria Kfv.III.35.181/2016/7. számú végzése alapján megismételt eljárásban - meghozott jogerős ítéletével a keresetet elutasította. 

A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[15]	A felperes felülvizsgálati kérelmében az ítélet hatályon kívül helyezését és keresete teljesítését kérte. 
[16]	Hivatkozott arra, hogy a Mód.tv. hatályba lépésének időpontjában az adóhatóság már késedelemben volt, és a késedelem okán minden körülmények között a törvény erejénél fogva köteles a késedelemben lévő kamatfizetésre. Bevallása alapján az adóvisszatérítéshez hozzájutott, azaz ha a hatóság a tőkét kiutalta, akkor a tőke után az Art. 124./C.§-D.§-ai és a 37.§ (6) bekezdése alapján kamat is jár.
[17]	Az alperes érdemi ellenkérelmében az ítélet hatályában fenntartását kérte.

A Kúria döntése és jogi indokai

[18]	A felülvizsgálati kérelem alapos.
[19]	A Kúriának hivatalos tudomása van arról, hogy a Mód.tv-re alapított adó-visszaigényléshez kapcsolódó kamat tárgykörében az országban számos közigazgatási per volt folyamatban, amelyekben benyújtott felülvizsgálati kérelmek folytán a Kúrián is több felülvizsgálati eljárás indult. A pénzügyileg nem rendezett beszerzésekhez kapcsolódó, visszaigényelhetővé vált áfa utáni kamat kérdésében a Kúria 2016. november 17. napján a Kfv.V.35.205/2016/7. számú, 2016. november 24-én a Kfv.I.35.472/2016/5. számú ítéleteiben döntött. E tény- és jogazonos ügyekben meghozott kúriai döntésekkel a Kúria teljes körűen egyet ért, azoktól eltérni nem kíván. 
[20]	A jogerős ítélet felülvizsgálatának kereteit meghatározza a felülvizsgálati kérelem tartalma (polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény, a továbbiakban: Pp. 275.§ (2) bekezdés). A Kúria e törvényhelyben foglaltakra figyelemmel kifejti, hogy az EUB tagállami kötelezettszegési eljárásban meghozott C-274/10. számú ítélete szerint (54. pont) a Héa-irányelv 183. cikke nem engedi a tagállamok számára, hogy a Héa alapjául szolgáló ügylet fejében járó ellenérték megfizetettségének feltételéhez kössék a levonható Héa-különbözet visszatérítéséhez való jog gyakorlását. Így Magyarország az Áfa tv.-ben szabályozott megfizetettségi feltétellel (Áfa tv. 186.§-ának 2011. szeptember 26-ig hatályban volt (2)-(4) bekezdéseiben foglaltak) túlterjeszkedett annak a mozgástérnek a keretein, amellyel a tagállamok a 183. cikk alapján rendelkeznek.
[21]	A jogalkotó, hogy az EUB C-274/10. számú ítéletében foglaltaknak eleget tegyen, jogharmonizációs céllal megalkotta a Mód.tv.-t és a hatályba léptetésével egyidejűleg az Áfa tv. sérelmezett 186.§ (2)-(4) bekezdéseit hatályon kívül helyezte. A Mód.tv. teremtette meg annak lehetőségét, hogy az adózó azon összeget, amelyre e törvény hatálybalépését megelőzően utoljára esedékes, benyújtott áfa bevallásában az Áfa tv. hatályon kívül helyezett 186.§ (2)-(4) bekezdése alapján - kizárólag a pénzügyileg nem rendezett beszerzésekre jutó adóként szerepeltetett összeg miatt - visszaigénylési jogát nem érvényesíthette, 2011. október 20. napjáig az állami adóhatósághoz formanyomtatványon benyújtott kérelmében igényelhette vissza, vagy e határidőtől függetlenül a rá vonatkozó szabályok szerinti bevallásában a fizetendő adót csökkentő tételként elszámolhatja, illetve bevallásában visszaigénylési jogát érvényesítheti (1.§ (1) bekezdés). A megfizetettségi feltétel miatt göngyölített adó visszaigénylésének jogszabályi alapja a Mód.tv., annak hatályba lépésétől: 2011. szeptember 27-től kezdődően.
[22]	A másodfokú határozat tartalmazza azt az alperesi megállapítást (6. oldal hatodik bekezdés): „Az Európai Unió Bírósága a Bizottság kontra Magyarország ügyben hozott C-274/10. számú ítéletében megállapította, hogy az Áfa tv. 186.§ (2) bekezdése ellentétes a hozzáadottértékadó- rendszerről szóló, a Tanács 2006. november 28-i 2006/112/EK irányelve 183. cikkében foglaltakkal, amely döntés következtében az adózó a Mód.tv. szerint a pénzügyileg rendezetlen számlák áfa tartalmát a 2011. október 20-án benyújtott bevallásában 59.745.000 Ft összegben visszaigényelte. A kiutalni kért 42.922.120 Ft összeget a számlavezető pénzintézet 2011. december 6. napján az adózó bankszámláján jóváírta, a fennmaradó 16.822.880 Ft átvezetése az adófolyószámla-kivonat tanúsága szerint 2011. december 5. napján megtörtént."   
[23]	A Kúria a Kfv.III.35.181/2016/7. számú jogerős döntésében [1. pont] szintén megállapította: „A felperes a pénzügyileg rendezetlen számlái áfa tartalmát a 2011. október 20-án benyújtott bevallásában visszaigényelte. Az adóhatóság a kérelemnek helyt adott, a kiutalni kért 49.922.120 Ft-ot a társaság bankszámláján jóváírta, majd további 16.822.880 Ft átvezetése az adófolyószámlán megtörtént."
[24]	Az elsőfokú bíróság ítéletében (1. oldal utolsó bekezdés) az alperessel és a Kúriával egyezően rögzítette: „A felperes képviseletében eljáró felszámolóbiztos 2011. október 20. napján a pénzügyileg rendezetlen számlái áfa tartalmát az adóhatósághoz 2011. október 20-án benyújtott bevallásában visszaigényelte, amely kérelemre tekintettel az adóhatóság 2011. december 6. napján 42.922.120 Ft-ot a felperes bankszámláján jóváírt, míg 16.822.880 Ft átvezetésre került az adófolyószámlájára.".
[25]	A perben a felperes nem vitatta, keresettel nem támadta azt a tényt, hogy a pénzügyileg nem rendezett beszerzésekre jutó, korábban vissza nem igényelhető, a 2011. október 20-án benyújtott áfa bevallásában szerepeltetett adóösszeget számára az adóhatóság kiutalta.
[26]	Az alperes másodfokú határozata, a Kúria a Kfv.III.35.181/2016/7. számú döntése, illetve a jogerős ítélet szerint a felperes visszaigénylési jogának érvényesítése adóösszegre vonatkozott, mégpedig a pénzügyileg rendezetlen számlái áfa tartalmára, amelyet az Áfa tv. uniós jogba ütköző (a Mód.tv. 5.§-ával hatályon kívül helyezett) rendelkezései miatt korábban vissza nem igényelhetett és így - mivel hozzá nem juthatott - nem is használhatott. A felperes e pénzügyileg rendezetlen számláinak áfa összege után terjesztette elő kamatigényét.
[27]	A Kúria a Kfv.I.35.472/2016/5. számú ítéletének 41.-43. pontjaiban kifejtette, hogy „a kamatfelszámítás időszakát két részre szükséges bontani. Az első részben a felperes kamatigényének a jogalapja az, hogy a közösségi jogba ütköző feltétel miatt nem jutott időben hozzá az őt megillető különbözethez, hiszen azt göngyölíteni volt köteles. Ebben az időszakban az alperes nem követett el törvénysértést, csupán alkalmazta az akkor érvényes és hatályos magyar szabályozást. Az adóhatóság általi késedelmes kiutalás tehát fogalmilag nem állhatott elő, ezért az Art. 37.§ (6) bekezdése nem alkalmazható a jogalapban való eltérés miatt. Az időszak első részéhez tárgyban és jogalapban leginkább hasonló szabályt az Art. 124/C.§-D.§ szakaszai tartalmaznak. Ezen szakaszokon alapuló visszatérítési igénynek ugyanis kifejezetten az a jogalapja, hogy az EUB, az Alkotmánybíróság vagy a Kúria döntése alapján támad joga az adózónak az állammal szemben követelést támasztani. Ezen szakaszok kifejezetten rendelkeznek a kamatról is. Az Art. 124/D.§ (3) bekezdése szerint, amely az áfával kapcsolatos betűzött szakaszban található, ha az adózónak a befizetendő adója csökkenése vagy visszaigényelhető összegnek a növekedése miatt visszatérítési igénye keletkezik, az adóhatóság a visszatérítendő adó után az önellenőrzéssel érintett bevallás(ok)ban meghatározott befizetési kötelezettség, illetve igénylési jogosultság esedékessége napjától - vagy ha az későbbi, az adó megfizetésének napjától - az önellenőrzés benyújtásának napjáig a jegybanki alapkamattal azonos mértékű kamatot fizet. A fentiek alapján a Kúria a kamatfelszámítás időszakának első részére az Art. 124/D.§ (3) bekezdésében írtakat rendeli megfelelően alkalmazni, egyszeres jegybanki alapkamat illeti meg a felperest arra az időszakra, amely alatt azért nem igényelhette vissza az áfát, mert hatályban volt a közösségi jogba ütköző pénzügyi rendezettségi feltétel.". 
[28]	Az EUB a C-654/13. számú végzésében kifejezetten akként rendelkezett, hogy a Héa-irányelv 183. cikkével ellentétes az a tagállami szabályozás és gyakorlat, amely kizárja a késedelmi kamat fizetését azon héa összeg után, amelyet az uniós joggal ellentétesnek nyilvánított nemzeti szabályozás folytán nem lehetett ésszerű határidőn belül visszaigényelni. Az EUB szerint a nemzeti jog feladata, hogy meghatározza az ilyen kamatok kifizetésére vonatkozó szabályokat. 
[29]	Pénztartozás után, amint arról nemzeti jogunkban a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. törvény 6:47.§-a rendelkezik, kamat jár. A kamat a pénz használatának ellenértéke, lehet ügyleti vagy késedelmi. A Ptk.-beli szabályozásnak „a pénztartozás után" részével azonos rendelkezést tartalmaz - szintén a nemzeti jogunk részét képező - Art. 124/C.§-ának (6) bekezdése is, előírva, hogy a „visszatérítendő adó után" fizet kamatot az adóhatóság. A Mód.tv.-ben meghatározott adóösszeg után az Art. 124/C.§-ának (6) bekezdése alapján jár tehát a kamat, és az adóösszeghez, illetve az az után járó kamathoz az adózó visszaigénylési jogának érvényesítésével juthat. A kamat mértéke e jogszabályhelyben meghatározottak szerint a jegybanki alapkamattal azonos (egyszeres) mérték. A nemzeti jogi szabályozás megfelelő alkalmazásával a pénzügyileg nem rendezett beszerzések áfa-jának késedelmes kiutalása utáni kamatigény teljesíthető, az alperes ellentétes álláspontja téves.
[30]	A Mód.tv. 1.§ (3) bekezdése szerint a pénzügyileg nem rendezett beszerzésekre jutó adó visszaigénylési kérelem tárgyában az adóhatóság csak akkor hoz határozatot, ha a kérelmet nem teljesíti. A felek a kérelem teljesítéséről egyezően nyilatkoztak, nincs adat arra, hogy a hatóság a kérelmet határozattal elutasította volna. Az a tényállás tehát, amelyet az alperes perben felülvizsgált másodfokú határozata, a Kúria Kfv.III.35.181/2016/7. számú döntése, illetve az elsőfokú jogerős ítélet felülvizsgálati kérelemmel nem támadott része tartalmaz, hogy felperes a pénzügyileg rendezetlen számlái áfa tartalmát visszaigényelte, és kérelmének a hatóság helyt adott a Mód.tv.-ben meghatározottak szerint, az Art. 124/C.§-ának (6) bekezdése alapján megteremtette a kamatigény jogalapját. A kamat mértéke e jogszabályhelyben meghatározottak szerint a jegybanki alapkamattal azonos (egyszeres) mérték. Az elsőfokú bíróság ellentétes álláspontja téves. 
[31]	A bíróság az Art. 143.§ (1) bekezdése alapján az adóhatóságnak az ügy érdemében hozott másodfokú jogerős határozatát vizsgálja felül. Az alperesnek a perben benyújtott beadványainak, periratainak tartalma féli előadás, döntést a bíróság a Pp. 339.§-a alkalmazásával a határozatokról hoz. 
[32]	Rámutat még a Kúria, hogy az Art. 124/C.§-ának (6) bekezdése a 124/D.§-ának (3) bekezdésével azonosan akként rendelkezik, hogy a visszatérítésre „a költségvetési támogatás kiutalására vonatkozó rendelkezéseket kell megfelelően alkalmazni". E törvényi szabályozás a kamatot nem minősíti költségvetési támogatásnak, ilyen definíciót az Art. 4.§-ának (1) bekezdés b) pontja („E törvény hatálya kiterjed a központi költségvetés, az elkülönített állami pénzalap terhére törvényben, kormányrendeletben vagy miniszteri rendeletben meghatározott feltételek alapján juttatott támogatásra") sem tartalmaz. Az Art. 124/C.§-ának (6) bekezdése a 124/D.§-ának (3) bekezdésével egyező szabályozással eljárásról rendelkezik, a jogalkotó az adó visszatérítésével egyidejűleg járó kamat fizetésének és a költségvetési támogatás kiutalásának eljárási rendjét kapcsolta össze akként, hogy a kamatfizetés eljárására a költségvetési támogatás kiutalásának eljárási szabályait rendelte alkalmazni.
[33]	Az adóhatóság jogsértő döntéssel a kérelmet elutasítva nem ismerte el a kamatfizetés jogalapját, ezért alperesnek az összegszerűséghez kapcsolható, minden adóévre és azon belül bevallási időszakokra vonatkozóan adattartalmat és levezetést nélkülöző megállapításai - határozata 8. oldalán az első és negyedik bekezdésben - érdemi vizsgálatra nem alkalmasak. A kamat összegét a hatóság köteles kimunkálni.
[34]	Az adóhatóság nemfizetés, fizetési késedelem esetén késedelmi kamatfizetésre köteles, amely esetben alkalmazandó az Art. 37.§ (6) bekezdése. A Kúria a pénzügyileg nem rendezett beszerzésekhez kapcsolódó áfa után igényelt kamat késedelmes kiutalása esetén igényelt késedelmi kamat jogalapja és mértéke kérdéseiben a Kfv.I.35.472/2016/5. számú ítéletének 48. - 50. pontjaiban kifejtette, hogy: „A kamatfelszámítás időszakának második része azzal a jogi ténnyel indul, hogy az adóhatóság mulaszt, azaz elmulasztja kiutalni a fentiek szerint járó kamatot. Ez a mulasztás akkor következik be, amikor a költségvetési támogatás kiutalására vonatkozó határidőt túllépi az adóhatóság, vagy - ha ezen időpont megelőzi az előbbi határidőt - akkor, amikor a kiutalást kamatok kifizetése nélkül teljesíti. (…) A felperes az időszak első részéhez képest egy másik jogalapon válik jogosulttá kamatra. A késedelmes kiutalás az Art. 37.§ (4)-(4a) bekezdéseiben lefektetett határidőn túli kifizetés miatt áll tehát fenn. (…) Az időszak második részére az Art. 37. § (6) bekezdése szerinti jegybanki alapkamat kétszeresének megfelelő kamatot köteles fizetni az alperes.".
[35]	Mindezek folytán a Kúria a Pp. 275.§ (4) bekezdése alapján az elsőfokú bíróság ítéletét, az alperes határozatát - az elsőfokú határozatra is kiterjedően - hatályon kívül helyezte, és az elsőfokú hatóságot új eljárásra kötelezte. 
[36]	A megismételt eljárásban az elsőfokú hatóságnak akként kell eljárnia, hogy az alperes, a Kúria, illetve az elsőfokú bíróság által egyezően megállapított azon tényállás, hogy felperes a pénzügyileg rendezetlen számlái áfa tartalmát visszaigényelte, és kérelmének a hatóság helyt adott, az Art. 124/C.§-ának (6) bekezdése alapján megteremtette a kamatigény jogalapját. A kamat összegszerűségének megállapítása során figyelemmel kell lennie a megjelölt kúriai ítéletekben foglaltakra.    

A döntés elvi tartalma

[37]	A 2011. évi CXXIII. törvény az a nemzeti jogszabály, amely alkalmazásával - és az Áfa tv. 186.§ (2)-(4) bekezdéseinek hatályon kívül helyezésével - az adózó visszaigénylési jogát érvényesítheti, illetve a hatályba lépése: 2011. szeptember 27. napjától visszaigényléssel hozzájuthat a (megfizetettségi feltétel miatt továbbgörgetett) adóösszeghez és az az után járó kamathoz. A kamatigényléshez való jog is a jogharmonizáció megteremtésekor, a Mód.tv. hatályba lépésének napján nyílt meg.    

Záró rész

[38]	A Kúria az alperest a Pp. 270.§-ának (1) bekezdése szerint alkalmazandó Pp. 78.§-ának (1) bekezdése alapján kötelezte a felperes elsőfokú és felülvizsgálati perköltségének a megfizetésére.
[39]	A tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt kereseti és felülvizsgálati eljárási illeték viseléséről a Kúria a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986.(VI.26.) IM rendelet 14.§-a alapján rendelkezett.
[40]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274.§ (1) bekezdése alapján tárgyaláson kívül bírálta el.

, 2017. november 02.

. Lomnici Zoltán sk. a tanács elnöke, Dr. Kurucz Krisztina sk. előadó bíró, Dr. Kárpáti Magdolna sk.bíró