A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság

í t é l e t e

Az ügy száma: Kfv.IV.35.268/2016/3.

A tanács tagjai: Dr. Kozma György a tanács elnöke, Dr. Balogh Zsolt előadó bíró, 
		    Dr. Kalas Tibor bíró

A felperes: felperes neve  

A felperes képviselője: Dr. Vukovics István ügyvéd 

Az alperes: Budapest Főváros Kormányhivatala,mint az alperes jogutóda

Az alperes képviselője: Sáráné dr. Lukács Ágnes jogtanácsos

A per tárgya: fogyatékossági támogatás  

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperes

A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.265/2014/31/II. számú ítélete
	
Az elsőfokú bíróság határozatának száma: Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.265/2014/31/II. számú ítélete

Rendelkező rész 

A Kúria A Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.265/2014/31/II. számú ítéletét hatályában fenntartja.

Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak nincs helye.

I n d o k o l á s

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]	A felperes 2013. május 29-én kérelmet nyújtott be a Magyar Államkincstár Somogy Megyei Igazgatóságához (elsőfokú hatóság) fogyatékossági támogatás megállapítása iránt. Szakértői bizottság és szakhatósági állásfoglalás alapján a felperest nem minősítették súlyos fogyatékosnak. Erre tekintettel az elsőfokú hatóság 2013. július 31-én a kérelmet elutasította .

[2]	A felperes fellebbezése folytán az alperes jogelődje, a Magyar Államkincstár Központ járt el másodfokú hatóságként, aki T-KP-2732-2/2014. számú határozatával az elsőfokú hatóság határozatát helybenhagyta 2014. március 13-án. Határozatát a II. fokú szakértői bizottság véleményére és szakhatósági állásfoglalására alapította, amely szerint a felperes nem minősíthető súlyosan fogyatékosnak.

A kereseti kérelem és az alperes védekezése

[3]	A felperes keresetében az alperes határozatának hatályon kívül helyezését és az alperes új eljárásra kötelezését kérte. Vitatta a szakvéleményeket, amelyekre a közigazgatási hatóság a határozatát alapította, mert azok nem tükrözik az egészségi állapotát, így a határozatok jogszabályba ütközőek. Indoklása szerint 2013. december 6-án jobb oldali térdprotézis műtéten esett át, gerincproblémákkal küzd, mindezek miatt alsó végtagjainak és törzsének mozgása súlyos mértékben akadályozott. Hivatkozott még a kérelem benyújtását követően előállt betegség súlyosbodására, és a rajta 2016. január 11-én elvégzett műtétre.

[4]	Az alperes a kereset elutasítását kérte, perköltségigénnyel nem élt. Álláspontját a perbeli szakértői véleményben írtakra alapozta.

Az elsőfokú ítélet

[5]	Az ügyben eljárt Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.265/2014/31/II. számú ítéletében a felperes keresetét elutasította. 

[6]	A bíróság hivatkozott a fogyatékos személyek jogairól és esélyegyenlőségük biztosításáról szóló 1998. évi XXVI. törvény (a továbbiakban: Fot.) fogyatékossági támogatásra jogosulti kör meghatározására a mozgásrendszeri fogyatékosságot illetően irányadó 23. § e) pontjára, valamint ennek végrehajtási rendelkezéseire, azaz a súlyos fogyatékosság minősítésének és felülvizsgálatának, valamint a fogyatékossági támogatás folyósításának szabályairól szóló 141/2000. (VIII. 9.) Korm. rendeletre (a továbbiakban: Korm. r.).

[7]	A bíróság kifejtette, hogy a kérelem benyújtása idején (2013. május 29.) fennállt állapotot kellett vizsgálnia. A későbbi állapotromlást, a 2016. évi műtétet, az ezekre vonatkozóan becsatolt iratokat nem vehette figyelembe. 

[8]	Megállapítást nyert, hogy a perben szakértői bizonyítás alapján lehet dönteni. A bíróság igazságügyi orvosszakértőt vett igénybe. A szakértő kitért a Korm. r. 1. § (5) bekezdés, továbbá az ehhez kapcsolódó értelmező rendelkezéseket tartalmazó Korm. r. 1. számú melléklet 5. pontja szerinti tartalom vizsgálatára. Ennek érdeme, hogy a felperes által használt segédeszköz (egy támbot) a felsorolásban nem szerepel. A szakértő nem állapította meg ugyanitt, az alkalmazott segédeszköztől függetlenül, az állapot által jellemezhető körülmények szerinti feltételeket meghatározó 6. pontban megállapított kritériumok meglétét sem.   

[9]	A felperes az utóbbi szakértői értékelést vitatta a perben. Kérte ezért kezelőorvosának tanúként való meghallgatását. A tanú a felperes egészségi állapotával kapcsolatos orvosi megállapításokat előadta. A szakértő egyetértett a tanú által feltárt mozgásszervi státusszal. 

[10]	A bíróság ezek után a jogszabályi feltételek fennállását vizsgálta. Az egyező szakvélemények alapján, azok értékelésével arra következtetésre jutott, hogy a jogszabályban előírt feltételek nem teljesülnek a mozgásszervi fogyatékosság megállapításához. A felperesnek csont- és ízületi deformitása nincsen. Gerincbetegségéből adódóan van bizonyos deformitás, ez azonban a szakvélemények alapján sem feleltethető meg a Korm. r-ben szereplő feltételeknek. 

[11]	A szakvélemények tartalmi egyezősége miatt a bíróság nem látta indokoltnak további szakértők igénybe vételét. 

[12]	A bíróság mindezek alapján megállapította, hogy a felperes nem felel meg a Fot. 23. § (1) bekezdés e) pontja és a Korm. r. 1. § (5) bekezdése, valamint 1. sz. melléklet 5-6. pontjában írt feltételeknek, azaz nem minősül súlyosan mozgásszervi fogyatékos személynek. Annak ellenére sem, hogy önálló életvitelre csak korlátozottan képes. Mivel konjunktív feltételekről van szó, a felperes fogyatékossági támogatásra jogosultságának feltételei hiányoznak.   

[13]	A bíróság mindezek alapján a felperes keresetét elutasította. 

A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[14]	Az ítélettel szemben a felperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet. Kérte az elsőfokú bíróság ítéletének hatályon kívül helyezését és új eljárás lefolytatására utasítását.

[15]	Felülvizsgálati kérelmében a felperes a Korm. r. 1. sz. mellékletének 5. pontja helytelen alkalmazására mutatott rá. Véleménye szerint a gerinc deformitása - amit a szakértők nem vitattak - e bekezdés tárgyi hatálya alá tartozik. Vitatta a szakvélemények érdemi egyezőségét, azaz a bíróság helytelen módon értelmezte az azokban foglaltakat. Leszögezte, hogy ez az állapota 2013-ban már fönnállott. A szakvélemények tényleges különbözősége okán a bíróságnak föl kellett volna oldania az ellentmondást. Ennek hiányában az ítélet megalapozatlan.  

[16]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmet nem nyújtott be. 

A Kúria döntése és jogi indokai

[17]	A felülvizsgálati kérelem nem alapos. 

[18]	A Fot. fogyatékossági támogatást illetően a jogosulti kör meghatározására, a mozgásrendszeri fogyatékosságot érintően irányadó 23. § e) pontja szerint a támogatásra az jogosult, akinek a 
„mozgásrendszer károsodása, illetőleg funkciózavara miatt helyváltoztatása a külön jogszabályban meghatározott segédeszköz állandó és szükségszerű használatát igényli, vagy a külön jogszabály szerinti mozgásszervi betegsége miatt állapota segédeszközzel eredményesen nem befolyásolható (mozgásszervi fogyatékos)" és állapota tartósan vagy véglegesen fennáll, továbbá önálló életvitelre nem képes vagy mások állandó segítségére szorul.

[19]	A felperes esetében e konjunktív feltételek közül a második kettő vitathatatlanul fönn áll. Azt kell vizsgálni tehát a továbbiakban, hogy az első feltétel teljesül-e.

[20]	A fenti első fordulat (mozgásszervi fogyatékosság) tekintetében a külön jogszabály a Korm. r., aminek a Fot. szóban forgó pontjához fűződő végrehajtási rendelkezése, az 1. § (5) bekezdése szerint:
„mozgásszervi fogyatékosnak azt a személyt kell tekinteni, aki
[A)] állapota miatt a helyváltoztatáshoz az 1. számú melléklet 5. pontjában meghatározott segédeszköz állandó és szükségszerű használatát igényli, vagy
[B)] mozgásszervi okból állandó jelleggel ágyhoz kötött, ezért segédeszköz használatára állapota vagy állapotrosszabbodása miatt nem képes, vagy
[C)] az 1. számú melléklet 6. pontjában meghatározott mozgásszervi betegségben szenved és emiatt állapota segédeszközzel eredményesen nem befolyásolható".

[21]	ad A) A fenti A) pontban meghatározott segédeszközök a Korm. r. 1. számú melléklete szerinti értelmező rendelkezések alapján az alábbiak, melyek állandó és szükségszerű használatát szükséges:
a) végtag protézisek
aa) alsó végtag protézisek (egy végtagra)
- lábszárcsonkra,
- combcsonkra,
- csípőízületi csonkra,
- alsó végtag fejlődési rendellenességeire,
ab) felső végtag protézisek (mindkét végtagra)
- alkarcsonkra,
- felkarcsonkra,
- vállcsonkra,
ac) felső végtag protézisek (egy végtagra)
- alkarcsonkra,
- felkarcsonkra,
- vállcsonkra,
feltéve, hogy a másik felső végtag is olyan mértékben bénult, csonkolt vagy deformált, hogy az a manipulációs képességet jelentős mértékben korlátozza;
b) ortézisek
ba) alsó végtag ortézisek (mindkét végtagra)
- alsó végtag izomzatának bénulása esetén dinamikus rögzítéssel ortézisek,
- járógépek,
bb) felső végtag ortézisek (mindkét végtagra)
- felső végtag izomzatának bénulása esetén,
bc) egy alsó és egy felső végtag ortézis,
bd) egy felső végtag ortézis, feltéve, hogy a másik felső végtag is olyan mértékben bénult, csonkolt vagy deformált, hogy az a manipulációs képességet jelentős mértékben korlátozza,
be) egy végtag ortézis és gyógyászati segédeszköznek minősülő gerinc ortézis;
c) személyes mozgás nem testen viselt segédeszközei
ca)79 egy karral működtetett járóeszközök
- hónalj- és könyökmankók, abban az esetben, ha a kérelmező protézis vagy ortézis állandó használatára az állapotából következően nem képes,
- könyökmankók, abban az esetben, ha a kérelmezőnek mindkét alsó végtag bénulása, illetve azok súlyos deformitása, vagy a végtagok egymástól eltérő rövidülése miatt nehéz ortopéd cipőt kell viselnie, amennyiben a végtagok súlyos sérülése a végtag térfogat, és ezáltal az izomerő jelentős csökkenését okozza,
cb) kerekesszékek (ideértve az olyan helyváltoztatást szolgáló eszközt is, amely valamilyen életfunkciót fenntartó készülékhez kötött)
- kézi meghajtású,
- elektromos kerekesszék.

[22]	Ezek között a segédeszközök között a felperes esetében használt, az igazságügyi szakértő jelentésének 11. oldalán szereplő, egy támbot, nem szerepel. A felperes ezért nem tartozik az A) pont hatálya alá.

[23]	 ad B) A felperes nem ágyhoz kötött beteg, nehézségekkel és fájdalmakkal járóképes, mint az a tanú által kiállított ambuláns lap 1. oldalán is szerepel. 

[24]	ad C) A fenti C) pont értelmezése a Korm. r. értelmező rendelkezései segítségével lehetséges. A Korm. r. 1. számú mellékletének 6. pontja szerint
„(m)ozgásszervi fogyatékosnak kell tekinteni azt a személyt is, akinek
a) mindkét felső végtagja a manipulációs képességet olyan jelentős mértékben korlátozóan bénult, csonkolt, deformált vagy torzult, amely önmagában vagy műtéti korrekcióval alkalmas lehet alapfunkciók elvégzésére, de a felső végtag protézis használata esetén e funkciók ellátására már nem lenne képes;
b) legalább két végtagra vagy egy végtagra és a törzsre kiterjedő tartós ízületi, illetve izommerevsége, bénulása, vagy csont-, illetve ízületi deformitása van, amennyiben ez az állapot a mozgást vagy az érintett testrészek használatát súlyos mértékben akadályozza;
c) túlmozgással együtt járó súlyos mozgáskoordinációs zavara a járást vagy a motoros képességeket jelentős mértékben akadályozza."

[25]	Az itt szereplő b) pontra hivatkozik a felperes gerinc-deformitása kapcsolatában. Utal 2016 eleji gerincműtétére ezzel kapcsolatban, de a deformitást illetően hivatkozik arra, hogy az már 2013-ban is fennállt. 

[26]	A jogszabály ezen pontjának értékeléséhez először is azt kell kiemelni, hogy értelmező rendelkezésről van szó, amit a Korm. r. melléklete ilyenként  tartalmaz. A normatív tartalom csak az alaprendelet 1. § (5) bekezdéséhez visszanyúlva állapítható meg. Azaz vagylagosan azt a személyt is mozgásszervi fogyatékosnak kell tekinteni, aki az itt idézett C) pont szerinti mozgásszervi betegségben szenved és emiatt állapota segédeszközzel nem befolyásolható. 

[27]	Vagyis a fenti b) alpont olyan állapot jellemzője, ami segédeszközzel eredményesen nem befolyásolható. Mégpedig - ez a jogszabály felépítéséből értelemszerűen következik - olyan súlyos állapotot feltételező és korrigáló segédeszközökkel sem befolyásolható, amilyenek az A) pontban fölsorolásra kerültek. A felperesnek márpedig ilyenekre nem volt szüksége a kérelem benyújtásakor.

[28]	A b) alpont alatti meghatározás tehát önmagában nem értelmezhető, csakis a jogszabály szövegének kontextusában. A Kúria álláspontja szerint a felperes felülvizsgálati kérelmében kiragadja ezt a szakaszt abból az összefüggésrendszerből, amiben az meghatározásra került. A szövegösszefüggés alapján egyértelmű, hogy a felperesre sem a b) alpont, sem - a fentiek szerint - az egész C) pont nem vonatkoztatható.

[29]	Összefoglalva: a felperes a Korm. r. mozgásszervi fogyatékosság feltételeit meghatározó 1. § (5) bekezdésében foglalt vagylagos feltételek (A-C) egyikének sem felelt meg maradéktalanul a kérelem benyújtásakor. Ez azt jelenti, hogy a Fot. 23. § e) pontja szerint együttes feltételek egyikének megléte nem volt megállapítható a kérelem benyújtása kori állapotát figyelembe véve. 

[30]	Természetesen ez nem jelenti azt, hogy más - állapotának megfelelő - ellátásokra nem volt jogosult. Továbbá mozgásszervi státusza későbbi rosszabbodása új kérelem alapja lehet, miként erre már az elsőfokú közigazgatási határozat is utalt. 

[31]	Mindezek alapján a Kúria jelen ügyben az első fokon eljárt bírósággal egyezően döntött. A Kúria a Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság felülvizsgálati kérelemmel támadott 4.K.27.265/2014/31/II. számú ítéletét a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 275. § (3) bekezdése alkalmazásával hatályában fenntartotta.    

A döntés elvi tartalma

[32]	 Fogyatékossági támogatás jogszabályi feltételei fennállásának vizsgálatakor a jogosultsági rendelet szabályozási logikájának egészére figyelemmel kell lenni.

Alkalmazott jogszabályok

[33]	1998. évi XXVI. törvény 23. § e) pont; 141/2000. (VIII. 9.) Korm. rendelet 1 § (5) bekezdés, 1. számú melléklet 5-6. pont

Záró rész

[34]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdése alapján tárgyaláson kívül bírálta el.
[35]	A Fot. 23/D. § (5) bekezdése alapján a fogyatékossági támogatás iránti igény érvényesítésével kapcsolatos eljárás költség- és illetékmentes. 

, 2017. február 28.

Dr. Kozma György s.k. a tanács elnöke, Dr. Balogh Zsolt s.k. előadó bíró, Dr. Kalas Tibor s.k. bíró

A kiadmány hiteléül:
tisztviselő