A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete

Az ügy száma: Kfv.V.35.253/2018/7.
A tanács tagjai: dr. Lomnici Zoltán a tanács elnöke
                           dr. Stefancsik Márta előadó bíró
                           dr. Kurucz Krisztina bíró

A felperes: felperes neve 
                  
A felperes képviselője: dr. Hartai Árpád ügyvéd 

Az alperes: alperes nevea 
                    
Az alperes képviselője: dr. Németh Edina jogtanácsos

A per tárgya: adóügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperes

A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 2017. november 9-én kelt 4.K.27.128/2017/6. számú ítélete

Rendelkező rész

A Kúria a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.128/2017/6. számú ítéletének felülvizsgálati kérelemmel nem támadott részét nem érinti, felülvizsgálati kérelemmel támadott részét hatályában fenntartja. 

Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az alperesnek 15 napon belül 50.000 (azaz ötvenezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.

Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 652.300 (azaz hatszázötvenkettőezer-háromszáz) forint felülvizsgálati illetéket.

Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak helye nincs.

Indokolás

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]	A felperes az A. D. T. Kft.-nek (a továbbiakban Kft.) egyszemélyi tulajdonosa és ügyvezetője volt 2010. december 15-től. A Kft. 2013. május 8-án felszámolás alá került, 2014. április 19-én a cégjegyzékből törölték.
[2]	A Nemzeti Adó- és Vámhivatal Dél-dunántúli Regionális Bűnügyi Igazgatósága (a továbbiakban: nyomozó hatóság) nyomozást folytatott költségvetési csalás bűntette miatt ismeretlen tettes ellen a Kft. vonatkozásában, amely keretében beszerzett bizonyítékokról tájékoztatta a Nemzeti Adó-és Vámhivatal  Megyei Igazgatóságát (a továbbiakban: elsőfokú hatóság). 
[3]	Az elsőfokú hatóság a felperesnél 2012-2013. évekre személyi jövedelemadó (a továbbiakban: szja) és százalékos egészségügyi hozzájárulás (a továbbiakban: eho) adónemekben ellenőrzést végzett, amelyet a nyomozásra tekintettel felfüggesztett, majd annak befejeződése után a 2016. szeptember 16-án meghozott határozatával a felperest 2012 évre szja adónemben 3.332.395 Ft, eho adónemben 6.373.598 Ft, 2013. évre eho adónemben 1.049.841 Ft adóhiány, 21.511.668 Ft adóbírság, valamint 1.343.677 Ft késedelmi pótlék megfizetésére kötelezte.
[4]	A fellebbezés folytán eljárt alperes a 2017. február 28-án kelt 2060575721/2017 számú egybefoglalt döntésével az eljárás felfüggesztéséről és a felfüggesztés megszüntetéséről szóló elsőfokú végzéseket megsemmisítette, az elsőfokú határozat késedelmi pótlékra vonatkozó részét - az ellenőrzési határidő túllépése okán, téves számítás miatt - megváltoztatta, ezt meghaladóan az elsőfokú határozatot helybenhagyta.
[5]	Indokolása szerint a felperes a Kft. által kiállított két számla ellenértékét és a  Kft. bankszámlájáról felvett összegeket nem a társaság gazdasági tevékenysége körében használta fel, ezáltal 2012. évben 30.264.000 Ft, 2013. évben 4.985.000 Ft be nem vallott egyéb jövedelemhez jutott.
[6]	Az egyéb jövedelem 78%-át az összevont adóalapba számította, és az adóbevallásban szereplő adatok figyelembevételével megállapította a tárgyévi szja kötelezettséget. A felperes által érvényesíthető családi kedvezményre tekintettel 2013. évre szja adókülönbözetet nem állapított meg. Határozatát a személyi jövedelemadóról szóló 1995. évi CXVII. törvény (a továbbiakban: Szja tv.) 1. § (3) bekezdsére, 2 § (4) bekezdésére, 4. § (1) bekezdésére és 29. §-ra alapította. 
[7]	Az egészségügyi hozzájárulásról szóló 1998. évi LXVI. törvény (a továbbikban: Eho tv.) 3 § (1) bekezdés a) pontja alapján az szja-alap 27%-nak megfelelő eho fizetésére - kifizető hiányában - a felperest kötelezte.
[8]	A jövedelem eltitkolására tekintettel az adóbírság mértékét az adóhiány 200%-ban határozta meg.

A kereseti kérelem és az alperes védekezése

[9]	A felperes keresetében az adóhatározatok hatályon kívül helyezését kérte.
[10]	Keresete szerint az alperes - az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Art.)  97. § (4) és (6) bekezdésének megsértésével - nem bizonyította, hogy a Kft. pénzét nem annak működtetésére, hanem saját céljaira fordította, az eljárás során a társaság adókötelezettségére és a magánszemély vagyonosodási vizsgálatára vonatkozó szabályokat összemosta, a társaság gazdasági tevékenységével kapcsolatban felmerült költségeit nem vette figyelembe, továbbá nem értékelte, hogy a vizsgált években magánszemélyként vagyonvesztést szenvedett el, amely álláspontja szerint önmagában igazolja a határozat jogszabálysértő voltát.
[11]	Az alperes a kereset elutasítását kérte a határozatban foglaltak alapján.

Az elsőfokú ítélet

[12]	Az elsőfokú bíróság jogerős ítéletével a keresetet elutasította.
[13]	Indokolásában a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény ( a továbbiakban: Pp.) 164. § (1) bekezdésére utalással rögzítette: a felperes nem tudta hitelt érdemlően bizonyítani. hogy az általa felvett készpénzzel nem sajátjaként rendelkezett, A Kft. iratait a felszámolónak, a nyomozó hatóságnak, az adóhatóságnak nem adta át, megsértette a bizonylati fegyelemre vonatkozó rendelkezéseket, így az általa felvett összegek az Szja tv. 4. § (1) bekezdése értelmében a saját jövedelmének minősülnek, amely összeggel szemben költséget nem igazolt.

A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[14]	A felperes a felülvizsgálati kérelmében a jogerős ítélet megváltoztatását és az alperes határozatának hatályon kívül helyezését kérte.
[15]	Nem vitatta azt az ítéleti megállapítást, hogy a készpénznek a  társaság érdekében való felhasználását nem bizonyította, azonban előadta, hogy a jogerős ítélet sérti az Eho tv. 2. §-t, 3. § (1) bekezdését és 3. § (4) bekezdését, valamint a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Tbj.) 70. §-t, mert 14%-os mértékű, évente legfeljebb 450.000 Ft eho fizetésére lett volna kötelezhető. Hivatkozása szerint a megállapított jövedelme béren kívüli juttatás, amely után a kifizetőt terhelte az egészségbiztosítási járulék megfizetése.
[16]	Az alperes felülvizsgálati ellenkéreleme az elsőfokú ítélet hatályában fenntartására irányult.

 A Kúria döntése és jogi indokai

[17]	A felülvizsgálati kérelem nem alapos.
[18]	A Pp. 275. § (1)-(4) bekezdése alapján a Kúria a felülvizsgálati kérelem elbírálása során a jogerős határozatot a rendelkezésre álló iratok alapján, a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálhatja felül. A felperes felülvizsgálati kérelmében nem támadta az elsőfokú ítélet megállapítását a Kft nevében átvett készpénz társaság gazdasági tevékenysége körében való felhasználása bizonyítatlanságára nézve, továbbá, hogy összevont adóalapja a Kft. nevében átvett összegekkel növelendő, azokkal szemben költség megállapítására - igazolás hiányában - nincs lehetőség. A Kúria a jogerős ítélet e részeit - jogszabályi lehetőség hiányában vizsgálhatta felül.
[19]	A felperes felülvizsgálati kérelmében az Eho mértékét vitatta.
[20]	A felülvizsgálati eljárásban a Pp. 270. § (1) bekezdése értelmében érvényesülnek a polgári perre  vonatkozó általános rendelkezések, így a rendelkezési elv [Pp. 3. § (1) bekezdés] és a kérelemhez kötöttség elve [Pp. 3. § (2) bekezdés és 213. § (1) bekezdés]. Az adóhatósági határozat bírósági felülvizsgálatára irányuló közigazgatási perben perben a keresetlevél előterjesztésére a határozat közlésétől számított harminc napon belül jogszabálysértésre hivatkozással van lehetőség [Pp. 330. § (2) bekezdés], a keresetmódosítás korlátait a Pp. 335/A. § tartalmazza. 
[21]	A Kúria megállapította, hogy a felperes keresetlevelében az eho mértékét nem vitatta,  keresetmódosítással sem élt, ezért az elsőfokú peres eljárásnak nem volt tárgya az alperes által alkalmazott adómérték törvényességi felülvizsgálata.
[22]	A Pp. 270. § (2) bekezdése értelmében a jogerős ítélet felülvizsgálatát a fél jogszabálysértésre hivatkozással kérheti. Kereseti kérelem hiányában az eho mértékére a jogerős ítélet rendelkezést nem tartalmaz, a felülvizsgálati eljárásban - annak rendkívüli jogorvoslati jellege folytán keresetmódosításnak nincs helye - így a Kúria a jogerős ítéletet, mely a felülvizsgálati kérelemben megjelölt körben nem jogszabálysértő, a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján hatályában fenntartotta.

A döntés elvi tartalma

[23]	A kereset módosítására a felülvizsgálati kérelemben nincs törvényes lehetőség.

Záró rész

[24]	A Kúria a pervesztes felperest a Pp. 270. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó Pp. 78. § (1) bekezdése alapján kötelezte a felülvizsgálati perköltség megfizetésére.
[25]	A Kúria felülvizsgálati eljárási illetékre vonatkozó rendelkezése az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 50. § (1) bekezdésében és a költségmentesség alkalmazása a bírósági eljárásban szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdésében foglaltakon alapul.
[26]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. (1) bekezdése alapján tárgyaláson bírálta el.

Budapest, 2019. január 24.

. Lomnici Zoltán sk.  a tanács elnöke, Dr. Stefancsik Márta sk. előadó bíró, Dr. Kurucz Krisztina sk. bíró