A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
í t é l e t e

Az ügy száma: Kfv. IV. 35.160/2018/9.	

A tanács tagjai: Dr. Balogh Zsolt a tanácselnöke, Dr. Dobó Viola előadó bíró,
. Horváth Tamás bíró
	
A felperes: 	felperes neve
	
A felperes képviselője: Marján Ügyvédi Iroda
                                       (ügyintéző: Dr. Ivánfi Dávid György ügyvéd

Az alperes: alperes neve

Az alperes képviselője: Dr. Budavári Anna ügyvéd

A per tárgya: zöldítési támogatás
	
A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperes
	
A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.K.27.230/2017/4. számú ítélete

Rendelkező rész
A Kúria 

- 	a Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 5.K.27.230/2017/4. számú ítéletét hatályában fenntartja;

- 	kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 30 000 (harmincezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget;
- 	kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 70 000 (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak helye nincs.

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A felperes 2015. május 13-án az éghajlat és környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtandó támogatás igénybevételének szabályairól, valamint a szántóterület, az állandó gyepterület és az állandó kultúrával fedett földterület növénytermesztésre, vagy legeltetésre alkalmas állapotban tartásának feltételeiről szóló 10/2015. (III. 13.) FM rendelettel (a továbbiakban: Zöldítési rendelet) biztosított támogatás iránti kérelmet nyújtott be az első fokon eljáró hatósághoz. Az elektronikus úton, ügyfélkapun keresztül benyújtott kérelmében összesen 16 darab blokkazonosítójú tábla vonatkozásában 152,01 hektár nagyságú terület után kérte a támogatás folyósítását.

[2]	A felperes kérelmében a szójabab és szója vetőmag növénykultúrák vonatkozásában területalapú támogatást (a továbbiakban: SAPS) és zöldítés jogcímeket jelölt meg. A kérelem mellékletében csatolt térképeken zöld színnel "igényelt támogatható" megnevezéssel jelölte meg az érintett táblák területét.

[3]	Az elsőfokú hatóság a felperes kérelmének részben helyt adott és a 2016. június 19. napján kelt 1783578580 számú határozatában a felperes részére zöldítés címén 1.919.429 Ft összegű támogatást állapított meg. A határozat indokolása szerint a kérelem benyújtásakor a felperes ökológiai jelentőségű területeket (a továbbiakban: EFA területek) nem jelölt meg, ezért a kérelem csak részben volt teljesíthető.

[4]	A felperes a határozat ellen benyújtott fellebbezésében nem vitatta, hogy az EFA területről térképrészleteket nem csatolt be, annak elmaradását adminisztratív tévedésként jelölte meg.
 
[5]	Az alperes a 2017. január 3-án kelt MVHF/305/2017. számú határozatával az elsőfokú határozatot helybenhagyta. A határozat indokolásában az alperes hivatkozott a Zöldítési rendelet 15. §-ára, mely szerint az adott földterület akkor vehető figyelembe ökológiai jelentőségű területként, ha azt a mezőgazdasági termelő az egységes kérelmében EFA területként jelentette be. A felperes kérelmében az EFA területeket nem jelölte meg, mely mulasztás az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások 2015. évi igénybevételével kapcsolatos egységes eljárási szabályokról szóló 12/2015. (III. 30.) FM rendelet (a továbbiakban: FM rendelet) 20. §-a alapján nem pótolható. Az alperes hivatkozott e körben az 1307/2013/EU rendelet 46. cikk (1) bekezdésére és a 76. cikk (1) bekezdés 1. albekezdés a) pontjára is. Megállapította, hogy a kérelem megfelelő kitöltése, hiánytalan benyújtása a felperes felelősségi körébe tartozik. A kérelem 9. pontjában tett nyilatkozatra figyelemmel elvárható, hogy a felperes tájékozódjon a kérelem benyújtása előtt annak jogi és ténybeli megalapozottságáról.
	A kereseti kérelem és az alperes védekezése
[6]	Felperes az alperesi határozattal szemben keresettel élt, melyben kérte a határozat elsőfokú határozatra is kiterjedő hatályon kívül helyezését és az eljárt hatóság új eljárás lefolytatására kötelezését.

[7]	A felperes sérelmezte, hogy az elsőfokú hatóság az EFA kijelölési követelmények be nem tartása miatt szankcióként 86,51 ha területet levont a támogatható területekből úgy, hogy nem jelölte meg annak jogszabályi alapját. A felperes hivatkozása szerint telefonon tájékoztatták arról, hogy külön térképen kellett volna az EFA területeket bejelölni. Ez volt az oka, hogy a fellebbezésében adminisztratív tévedésre hivatkozott a bejelölés elmaradása miatt.

[8]	A felperes álláspontja szerint a kérelem benyújtásakor a Zöldítési rendelet és az FM rendelet valamennyi követelményének eleget tett, megjelölte, hogy mely támogatás jogcímre vonatkozik az igénylése, kitöltötte az igényléshez kapcsolódó mezőket és megadta a támogatásra való jogosultság megállapításához szükséges adatokat is. A kérelmét a rendszer befogadta, hibaüzenetet nem küldött.

[9]	A felperes vitatta a határozat azon megállapítását, mely szerint külön kell megjelölni a kérelemben az EFA területet. Véleménye szerint nem írható elő számára olyan kötelezettség, amit jogszabály nem tartalmaz. Ha a kitöltött kérelem nem volt egyértelmű, az elsőfokú hatóságnak hiánypótlás elrendelésével kellett volna a tényállást tisztázni. Hiánypótlásra nem került sor a mezőgazdasági, az agrár-vidékfejlesztési, a halászati támogatások és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban Eljárási törvény) 41. §-a alapján, ezért a hiánytalanul kitöltött kérelme alapján jogosult a teljes támogatási összegre.

[10]	Az alperes érdemi nyilatkozatában a kereset elutasítását kérte a határozatban foglalt indokok alapján. Az alperes kiemelte, hogy az eljárás során hiánypótlásra nincs jogszabályi lehetőség, a felperes mulasztása -, melyet a közigazgatási eljárásban nem vitatott - a felperes felelősségi körébe tartozik.

	Az elsőfokú ítélet
[11]	A Pécsi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság az 5.K.27.230/2017/4. számú ítéletében a felperes keresetét elutasította.

[12]	A bíróság az FM rendelet 2. § (1) bekezdés d) pontja, 3. § (1) bekezdése és 20. §-a, valamint Zöldítési rendelet 15. § (1) bekezdése alapján megállapította, hogy a felperesnek volt jogszabályi kötelezettsége az ökológiai jelentőségű területek bejelentése az egységes támogatási kérelem benyújtásakor, ha ezek figyelembevételét kéri az eljárás során. 

[13]	A bíróság megállapította, hogy a felperes a Zöldítési rendelet 15. § (1) bekezdésében szereplő EFA terület bejelentési kötelezettségének nem tett eleget, melyet a fellebbezési eljárásban és a perben is elismert azzal, hogy az egységes támogatási kérelem 13. pontjában semmilyen területnagyság leigazolására nem került sor. Nem fogadta el a bíróság azt a felperesi érvelést, hogy a kérelemhez csatolt térképrészletek megfelelőek az EFA területek elismeréséhez is, ezért szükségtelen volt azokat két példányban csatolni. Az alperesnek nem kellett vizsgálnia, hogy felperes rendelkezik-e további beszámítható területekkel, mert a hatóság a benyújtott adatok alapján dönt a kérelemről. Az eljárás során a hiánypótlást az FM rendelet 20. §-a kizárja, ezért az alperes a tényállás-tisztázási kötelezettsége körében nem sértett jogszabályt.

	A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[14]	A jogerős ítélettel szemben a felperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet azzal, hogy a Kúria a jogerős ítéletet, valamint az első- és másodfokú közigazgatási határozatokat helyezze hatályon kívül és utasítsa az ügyben eljárt bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára.

[15]	A felperes álláspontja szerint a jogerős ítélet, és az alperes határozata egyaránt jogszabálysértő. Az ügyben releváns tények körében előadta, hogy kérelmében a szójabab és szójavetőmag növényeknél a SAPS + zöldítés jogcímeket bejelölte, továbbá az ökológiai gazdálkodás megnevezés is szerepelt. A jelölt többi blokk esetében csak területalapú támogatást igényelt. Valamennyi blokkazonosítójú terület vonatkozásában egy darab térképet mellékelt. A támogatási kérelem benyújtásakor a Zöldítési rendelet és az FM rendelet valamennyi követelményének eleget tett, kérelme mindenben megfelelt az 1307/2013/EU rendeletet III. Cím III. Fejezetében meghatározott területalapú támogatásra vonatkozó feltételeknek. Amennyiben az alperes a kérelmet hiányosnak találta, úgy teljesítenie kellett volna a tényállás-tisztázási kötelezettségét. Az Eljárási törvény 41. §-a alapján megfelelő határidő tűzésével hiánypótlási felhívásnak lett volna helye.

[16]	A felperes álláspontja szerint a kérelemben minden blokkazonosítójú terület vonatkozásában elegendő egy térképi ábrázolás, mert az mindkét jogcím beazonosításához alkalmas. A hatóság nem írhat elő olyan kötelezettséget, amelyet a jogszabály nem tartalmaz. A felperes által hivatkozott EFA területek összesítésének feltüntetése nem releváns, mivel a nyomtatvány formájának kötő ereje nincs.

[17]	A jogerős ítélet nem tartalmaz indokolást arra nézve, hogy a benyújtott elektronikus kérelem miért nem felelt meg a felhívott jogszabályoknak. A kérelem 13. pontja szerinti összesítési kötelezettséget egyik rendelet sem írja elő, az egy technikai kérdés, melyet nem a kérelmező tölt ki, hanem az alperes által működtetett szoftver hozza létre. Jelen esetben nem a bejelentés maradt el, hanem a szoftver összesítése hiányzik.

[18]	A felperes érvelése szerint nincs ismerete arról, hogy a már megjelölt térképi hivatkozásokon túl hogyan lehetett volna ismételten megjelölni az EFA területeket ha arra lehetősége lett volna. Minden olyan követelmény előírása, mely jogszabályi felhatalmazás nélkül megakadályozza a támogatás igénybevételét, a jóhiszemű joggyakorlás követelményébe ütközik.

[19]	A kérelemmel kapcsolatos követelményekről az FM rendelet III. fejezete rendelkezik, mely elvárásokról az első- és másodfokú határozatok nem tesznek említést annak ellenére, hogy területmegjelölés kötelezettségét ezen jogszabály írja le részletesen.

[20]	A jogerős ítélet és az alperes határozata a fentiek alapján sérti az Zöldítési rendelet 3. § (1) bekezdését és 15. § (1) bekezdését, az FM rendelet 3. §-át és 4. §-át, az 1307/2013/EU-rendelet III. Cím III. fejezetét, a 640/2014/EU rendelet 26. cikkét, a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) 2. § (3) bekezdését, 50. §-át és 72. §-át, továbbá az Eljárási törvény 41. §-át és az Alaptörvény 24. cikkének (1) bekezdését.

[21]	Az alperes az ügyben felülvizsgálati ellenkérelmet terjesztett elő, melyben kérte a jogerős ítélet hatályában fenntartását. Álláspontja szerint az elsőfokú bíróság a jogszabálynak megfelelően állapította meg, hogy a felperes köteles lett volna az ökológiai jelentőségű területek bejelentésére és csak az egységes kérelem részeként bejelentett területek vehetők figyelembe. A kérelem hiányossága a felperes terhére esik, ezt támasztja alá az Eljárási törvény 38. § (8) bekezdésének a bizonyítási kötelezettségre vonatkozó rendelkezése is.

[22]	Az alperes kiemelte, hogy az EFA területekre vonatkozó bejelentési kötelezettség elmulasztását a felperes korábban elismerte a fellebbezésében. A kérelem megtekintése során az ökológiai jelentőségű területek bejelentésnek hiányáról a felperes is meggyőződhetett volna, hiszen az erre vonatkozó 13. sor - EFA területek összesítése - az egységes kérelemben számadatot nem tartalmazott.
	A Kúria döntése és jogi indokai
[23]	A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott.

[24]	A Pp. 213.§-a és 339.§-a szerint a közigazgatási perben az elsőfokú bíróság a határozatok jogszerű, illetve jogsértő voltáról dönt a kereseti kérelem keretei között, míg a felülvizsgálati eljárásban a Kúria a Pp. 270.§-a alapján a jogerős ítéletet vizsgálja felül a felülvizsgálati kérelemben megjelölt jogsértések vonatkozásában a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján. A Pp. 275.§-ának (1) bekezdése szerint a felülvizsgálati eljárásban a bizonyítékok felülmérlegelésének, további bizonyítás felvételének nincs helye.

[25]	A felülvizsgálati kérelem alapján a Kúriának abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy jogszerűen állapította-e meg az alperes és az elsőfokú bíróság az alperes mulasztását az ökológiai jelentőségű területek bejelentése kapcsán.

[26]	A felperes egységes kérelmében a szójabab és szója vetőmag növények vonatkozásában SAPS + zöldítés jogcímeket tüntette fel, de - általa is elismerten - külön térképen az EFA területeket nem jelölte meg azon megfontolásból, hogy a csatolt 1 db térkép mindkét jogcím beazonosításához alkalmas, mivel a program nem tette lehetővé a jogcímek szerinti külön bejelölést.

[27]	A Kúria álláspontja szerint az elsőfokú bíróság jogszabálysértés nélkül állapította meg, hogy a felperes kérelme nem felelt meg a Zöldítési rendelet 15. § (1) bekezdésében foglalt azon konjunktív feltételek egyikének, mely szerint a tájelemek földterülete abban az esetben vehető figyelembe ökológiai jelentőségű területként, ha az a mezőgazdasági termelő az egységes kérelmében ökológiai jelentőségű területként jelentette be.

[28]	Az egységes kérelem az igényléssel érintett területeket több szempont szerint összesíti, így a 13. pontjában - a bejelentett adatok ellenőrizhetősége érdekében - külön jeleníti meg az EFA területekre vonatkozó összesített adatokat. Ez a rovat a felperes kérelmében számadatot nem tartalmazott. Osztja Kúria az alperes álláspontját, mely szerint körültekintő eljárás mellett a felperesnek észlelnie kellett volna, hogy az ökológiai területek szabályszerű bejelentése nem történt meg, mivel a program semmilyen területnagyságot nem igazolt vissza.

[29]	Az FM rendelet 2. § (1) bekezdés d) pontja alapján a rendelet hatálya a 10/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti zöldítési támogatásra is kiterjed. Az FM rendelet 3. § (1) bekezdése előírja, hogy "Az egységes kérelemnek tartalmaznia kell az ügyfél támogatási, illetve kifizetését igényét a 2. § (1) bekezdésben meghatározott támogatások vonatkozásában. Az ügyfélnek az egységes kérelemben meg kell jelölnie, hogy mely támogatási jogcímre vonatkozik az igénylése, ki kell töltenie az igényléshez kapcsolódó mezőket és meg kell adni a támogatásra való jogosultság megállapításához szükséges adatokat."

[30]	Az ökológiai jelentőségű területekre vonatkozóan ezen rendelet 6. § (3) bekezdése további kötelező előírásokat tartalmaz, melynek értelmében: "A 10/2015. (III. 13.) FM rendelet IV. fejezetében foglaltakra figyelemmel - a 809/2014/EU rendelet 17. cikk (5) bekezdése alapján -, a 10/2015. (III. 13.) FM rendelet szerinti támogatást igénylő ügyfélnek az egységes kérelemben kell feltüntetni az ökológiai jelentőségű terület
a) 10/2015. (III. 13.) FM rendelet 13. § (1) bekezdése szerinti típusát, valamint
b) grafikusan megjelölt elhelyezkedését, illetve kiterjedését a 10/2015. (III. 13.) FM rendelet 5. mellékletében foglalt fizikai kiterjedésre vonatkozó előírásoknak megfelelően.

[31]	A Bizottság 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről ugyancsak kimondja a (21) preambulum bekezdésében, hogy "[a] támogatható területek meghatározása és az alkalmazandó támogatáscsökkentés kiszámítása érdekében meg kell határozni az ugyanazon terménycsoportba tartozó területeket. Egy adott területet többször is figyelembe kell venni, ha azt egynél több támogatási rendszer vagy támogatási intézkedés keretében jelentik be támogatásra. A kizöldítés céljából azonban a terménycsoportokat meg kell különböztetni egymástól."

[32]	A felülvizsgálati kérelem érvelése szerint a zöldítési rendelet 3. § (1) bekezdésében rögzített támogatásra a felperes jogosulttá vált azzal, hogy egységes kérelmet nyújtott be és teljesítette az 1307/2013/ EU rendelet III. cím III. fejezetében foglalt feltételeket. Az egységes kérelme mindenben megfelelt az FM rendelet kérelem benyújtásakor hatályos rendelkezéseinek.

[33]	A felperes fenti tényállítását a kérelem adatai azonban nem támasztották alá. Az EFA területek elismeréséhez szükséges térképrészletek hiányában az elsőfokú bíróság tévedés nélkül állapította meg, hogy az alperes a kérelem elbírálásakor csak a jogszabályban előírt kötelezettségeket kérte számon és a Zöldítési rendelet 15. § (1) bekezdése szerinti bejelentési kötelezettség nem teljesítése okán hiánypótlás elrendelése nélkül jogszerűen utasította el az EFA jogcímen megjelölt támogatási igényt, valamint alkalmazta a 640/2014/EU bizottsági rendelet 26. cikke szerinti támogatás csökkentés jogkövetkezményét.

[34]	Az a felperesi hivatkozás, hogy a kérelem esetleges tartalmi hibája esetén is jogsértő volt az alperes eljárása, a peres eljárásban nem nyert bizonyítást. A felperes tényállításán kívül semmilyen bizonyíték nem támasztotta alá, hogy az egységes kérelem benyújtásához használt formanyomtatvány nem igazodik a jogszabályokhoz és a kérelemben bejelentett adatokat feldolgozó szoftver hibás működésére vezethető vissza a határozatban megállapított tartalmi hiányosság, az ökológiai területek bejelentésének elmaradása. A bizonyítási kötelezettség e körben az Eljárási törvény 38. § (8) alapján a felperest terhelte, ezért a bizonyítatlanság következménye a felperes terhére esik.

[35]	Az adatok összesítése a kérelem 13. pontjában nem mindössze a „formanyomtatvány technikája", hanem a Zöldítési rendelet 5. Mellékletében előírt "Az ökológiai jelentőségű területek esetén alkalmazott átváltási és súlyozási tényezők" megjelenítésére szolgáló rovat. Az EFA területek elkülönítése nem egy további feltétel, melyet a hatóságok írtak elő jogszabályi felhatalmazás nélkül, - ahogyan erre a felülvizsgálati kérelem hivatkozik - hanem az FM rendelet 6. § (3) bekezdés b) pontjában rögzített kötelező tartalmi elem, melynek önálló térképi ábrázolása nélkül a bejelentés nem valósulhat meg.

[36]	Az Eljárási törvény 12. § (1) bekezdése alapján fő szabály szerint „[h]a e törvény másként nem rendelkezik, a törvény hatálya alá tartozó közigazgatási hatósági eljárásban - a (2)-(4) bekezdésekben meghatározott kivételekkel - a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni." Ugyanezen paragrafus (2) bekezdése értelmében: „Az e törvény hatálya alá tartozó közigazgatási hatósági eljárásokban nem alkalmazhatók a közigazgatási hatósági eljárás általános szabályairól szóló törvénynek az eljárás megindítására, a kérelem benyújtása és a hiánypótlási felhívás során az ügyféltől be nem kérhető adatok és mellékletek körére, valamint az eljáró hatóság által az ügyfél kérésére a más hatóságtól beszerzendő adatokra vonatkozó rendelkezései".

[37]	Az eljárási törvény 41. § (1) bekezdése szerint: " Ha az intézkedésre vonatkozó jogszabály nem zárja ki, és a kérelemben található hiba az ügyfél közreműködése nélkül nyilvánvaló hibaként nem javítható ki, az ügyfelet legkésőbb az intézkedésre irányadó ügyintézési határidő kezdetét követő harminc napon belül hiánypótlásra kell felszólítani. Jogszabály ennél rövidebb határidőt is meghatározhat."

[38]	Az FM rendelet 20. §-a hiánypótlást kizáró rendelkezést tartalmaz az egységes kérelem kötelező tartalmát képező adatok, valamint az egységes kérelem adatainak igazolására szolgáló, az egységes kérelem mellékletét képező dokumentumok vonatkozásában, ezért a jogerős ítélet helytállóan rögzítette, hogy az alperes nem sértett jogszabályt a tényállás tisztázása körében.

[39]	A Kúria is hangsúlyozza, hogy az alperesnek a rendelkezésre bocsátott adatok alapján kellett döntenie a felperes támogatás iránti kérelméről, nem volt kötelezettsége annak vizsgálata, hogy a felperes a kérelemben megjelölt területeken túlmenően rendelkezik-e további beszámítható területekkel.

[40]	A fent kifejtettek alapján az elsőfokú bíróság és az alperes nem sértette meg a felülvizsgálati kérelemben megjelölt jogszabályokat, ezért a Kúria a Pp. 275. § (3) bekezdése alapján a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta.

A döntés elvi tartalma

[41]	Az ökológiai jelentőségű területek elkülönítése az egységes kérelemben a zöldítési támogatás feltétele, olyan kötelező tartalmi elem, melynek önálló térképi ábrázolása nélkül a bejelentés nem valósulhat meg. Az egységes kérelem hiányos kitöltése hiánypótlás elrendelése nélkül vezet a támogatás iránti kérelem elutasításához. 

Záró rész

[42]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (2) bekezdése alapján a felperes kérelmére tárgyaláson bírálta el.

[43]	A felperes a Pp. 270. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó Pp. 78. § (1) bekezdés alapulvételével köteles a felülvizsgálati eljárási költség megfizetésére, melynek összegét a bírósági eljárásban felmerülő ügyvédi költségekről szóló 32/2003. (VIII.22.) IM rendelet 3. § (3) bekezdése alapján állapította meg.

[44]	A tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt felülvizsgálati illeték viselésére a Kúria az 1990. évi CXIII. törvény 50. § (1) bekezdése és a költségmentesség alkalmazásáról a bírósági eljárásban tárgyú 6/1986. (VI. 26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése alapján kötelezte a felperest.

[45]	Az ítélet elleni felülvizsgálat lehetőségét a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.

, 2018. november 6.

. Balogh Zsolt s. k. a tanács elnöke, Dr. Dobó Viola s. k. előadó bíró, Dr. Horváth 	Tamás s. k. bíró