A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
í t é l e t e

Az ügy száma: Kfv.IV.35.144/2016/3.

A tanács tagjai: Dr. Kozma György a tanács elnöke, Dr. Balogh Zsolt előadó bíró, 
		     Dr. Kalas Tibor bíró

A felperes: felperes neve  

A felperes képviselője: Dr. Jobbágy Krisztina

Az alperes: alperes neve

Az alperes képviselője: Dr. Ivanovits Andrea ügyvéd
			    Ivanovits és Káldy Ügyvédi Iroda

A per tárgya: Natura 2000. erdőterületre gazdálkodáshoz nyújtandó kompenzációs támogatási igény befogadása 

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperes

A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 19.K.33.527/2014/9. számú ítélete

Az elsőfokú bíróság határozatának száma: Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 19.K.33.527/2014/9. számú ítélete

Rendelkező rész 

A Kúria

- 	a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 19.K.33.527/2014/9. számú ítéletét hatályában fenntartja;

-	kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak - külön felhívásra - 70.000 (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.

I n d o k o l á s

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]	A felperes 2013. május 9-én a Natura 2000. erdőterületen történő gazdálkodáshoz nyújtandó kompenzációs támogatás kifizetése iránti egységes kérelmet nyújtott be. 

[2]	A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal Közvetlen Támogatások Igazgatósága, mint jogelőd (a továbbiakban: elsőfokú hatóság) a 283/1301/8 586/3/2013. iktatószám alatti 2014. február 28. napján kelt határozatával a felperes kérelmének részben helyt adott és ezzel 605.641 Ft támogatási összeget állapított meg három erdőrészlet tekintetében. A kérelem fennmaradó részét elutasította. Több erdőrészlet tekintetében arra hivatkozva utasította el a hatóság a kérelmet, hogy a kérelembeadás utolsó napjáig a felperes által megjelölt azonosítóval erdőrészlet nem szerepelt az Országos Erdőállomány Adattárban. Hivatkozott az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Natura 2000 erdőterületeken történő gazdálkodáshoz nyújtandó kompenzációs támogatás részletes szabályairól szóló 41/2012. (IV.27.) VM rendeletben (a továbbiakban: VM rendelet) foglaltakra. Bizonyos erdőrészletek tekintetében az elutasítás alapja az volt, hogy a felperes az országos erdőállomány adattár adatai szerint nem az adott erdőrészlet erdőgazdálkodója. További erdőrészletek vonatkozásában az elutasítás alapja, hogy az adattár adatai szerint az erdőrészlet Natura 2000 területként nem került lehatárolásra. Más erdőrészletek nem érik el a minimálisan támogatandó 0,3 hektár nagyságot. A kérelem a VM rendelet szerint tárgyév május 31-ig jogkövetkezmény nélkül módosítható lett volna, azonban a felperes nem módosította kérelme hibás részeit. 

[3]	A felperesi fellebbezés folytán alperes helybenhagyta az elsőfokú határozatot a 283/1301/8 586/4/2013. iktatószám alatti, 2014. április 11. napján kelt határozatával. 

A kereseti kérelem és az alperes védekezése

[4]	Felperes keresettel élt, és kérte az alperesi határozat elsőfokú határozatra is kiterjedő hatályon kívül helyezését. Utalt a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Eljárási törvény) 9. § m) pontja és a 40. § (1) és (2) bekezdésében foglaltakra, miszerint nyilvánvaló hiba esetén a hibát, illetőleg az egyértelmű hiányosságot a hatóság saját hatáskörben pótolhatja vagy javíthatja. A felperes utalt arra is, hogy az alperes megkezdte a kérelem kijavítását nyilvánvaló hibaként, azonban az általa ismeretlen okból leállításra került. Alperes erre a korábbi kifogására határozatában érdemben nem reagált. 

[5]	Az alperes ellenkérelmében fenntartotta a határozatában foglaltakat.

Az elsőfokú ítélet

[6]	Az ügyben eljárt Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a 19.K.33.527/2014/9. számú ítéletében a felperes keresetét elutasította. A bíróság szerint a felperesi kérelemben hivatkozott jogszabályhely szerint a hatóságnak lehetősége a kijavítás, de az nem kötelessége, vagyis jogszabálysértés nem történt. A bíróság szerint a felperesnek módja lett volna a helytálló adatszolgáltatásra pótlólag is, 2015. május 31. napjáig, de ezt nem tette meg. 

[7]	A bíróság rámutatott, hogy a pályázatok hiánytalan kitöltése a felperes felelőssége, és ezen nem változtat az sem, hogy falugazdász segítségét vette igénybe, és esetlegesen a falugazdász követte el a hibát. A bíróság tételesen vizsgálta az eredeti ügyféli beadvány hibái nyilvánvaló hibák voltak-e. Az elutasítási okokat rendre megalapozottnak találta, amennyiben a hiányosságok tartalma az egyéb rendelkezésre álló információkból nem volt magától értetődő. 

A felülvizsgálati kérelem

[8]	Felperes felülvizsgálati kérelmében kérte az ítélet megváltoztatását úgy, hogy az alperes határozatát az első fokú eljárásra kiterjedően helyezze hatályon kívül. Hivatkozott arra, hogy a közigazgatási szerv a hibák kijavítását megkezdte, de ismeretlen okból nem fejezte be. Álláspontja szerint ezáltal sérült a jóhiszemű eljárás alapelve. Kifogásolta azt is, hogy a bíróság erre vonatkozóan bizonyítási indítványát, az ügyintéző tanúként meghallgatását a bíróság elutasította. 

[9]	Hivatkozott felperes arra is, hogy az Országos Erdőállomány Adattárban szereplő adatokon kívül az alperesnek más általa elérhető állományok adatait is figyelembe lehetett volna vennie.

[10]	A jogerős ítélet mindezek miatt sérti a Pp. 206.§ (1) bekezdését, a 221. § (1) bekezdését, az Eljárási tv. 9. § m) pontját, 40. § (1) és (2) bekezdéseit, valamint a VM rendelet 8. § (2) és (3) bekezdéseit.

 A Kúria döntése és jogi indokai

[11]	A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott.

[12]	A VM rendelet tartalmazza az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a Natura 2000 erdőterületeken történő gazdálkodáshoz nyújtandó kompenzációs támogatás részletes szabályait. Az Eljárási törvény szerint a támogatási kérelem nyilvánvaló hibáját a hatóság saját hatáskörben pótolhatja, javíthatja. 

[13]	Felperes kérelme többfajta hibát tartalmazott. Egyrészt a megjelölt azonosítóval több erdőrészlet nem szerepelt az Országos Erdőállomány Adattárban. Másrészt bizonyos erdőrészletek tekintetében a felperes az országos erdőállomány adattár adatai szerint nem az adott erdőrészlet erdőgazdálkodója. Harmadrészt egyes a kérelemben szereplő erdőrészletek az adattár adatai szerint Natura 2000 területként nem kerültek lehatárolásra. Negyedrészt más erdőrészletek nem érik el a minimálisan támogatandó 0,3 hektár nagyságot.

[14]	A kérelemnek tartalmaznia kellett volna a támogatási igénnyel érintett erdőrészletek azonosítására alkalmas, valós, jogszabályban meghatározott adatokat. A felperes által igényelt támogatás alapvetően az erdőrészletre vonatkozóan igényelhető, az erdőrészlet adatai alapján dönthet a hatóság a kérelemről.

[15]	A kérelem a fentiek szerint több hibában szenvedett. Az alperes közigazgatási hatóság az Eljárási törvény 40. § (1) bekezdése szerint a kérelem elbírálása során a nyilvánvaló hibát az eljárásban bármikor kijavíthatja. A 9. § m) pontja szerint a nyilvánvaló hiba a kérelem olyan egyértelmű hiányossága vagy hibája, amely a kérelem vagy a pályázat más adataiból, illetve a hatóság által elérhető más nyilvántartásból, hiánypótlásra felhívás nélkül orvosolható, azaz pótolható vagy javítható. 

[16]	Megállapítható, hogy jelen esetben a kérelemnek többfajta hibája is volt, melyek együttesen az elbírálást érdemben akadályozták. A Kúria megítélése szerint a közigazgatási szervnek nem lehet feladata a kérelem alapjául szolgáló jogosultság teljes feltárása. Ez ugyanis a pályázó kötelezettsége. A hibajavítás lehetőség ugyan a hivatalból történő korrekcióra, azonban nyilvánvalóan ennek köre nem terjedhet túl bizonyos határon. Éppen azért, mert túl sok hiba esetén az egyértelműség megítélése már egyre támadhatóbbá válik.    

[17]	Megállapítható, hogy a támogatási kérelem a szabályoknak nem megfelelő, ha a jogszabályokból következő pontosságnak nem felel meg, különösen, ha a mezőgazdasági termelő több értelemben is pontatlanul, rosszul jelöli meg a kérelme alapjául szolgáló erdőrészletetek adatait. Jelen esetben okkal valószínűsíthető, hogy a felperes a kérelem benyújtásakor nem a szükséges gondossággal járt el. 

[18]	Ezen túlmenően az elsőfokú bíróság helyesen hivatkozik arra, hogy a hibajavítás az alperes jogszabályon alapuló lehetősége, nem pedig kötelezettsége. A felperes azon hivatkozása, miszerint a hibák kijavításának elkezdése, majd abbahagyása az alperes jóhiszemű eljárásának hiányára vall, nem értékelhető, hiszen a számos hiányosság pótlási igénye védhető oknak tekinthető erre. Ha pedig a felperesnek e korrekciós folyamat megszakadásáról tudomása volt, tőle elvárható lett volna, hogy kérelme hiányosságait pótolja még határidőben, jelentősen csökkentendő ezáltal az elutasítás kockázatát. 

[19]	A felperesnek a felülvizsgálati kérelmében előadott másik indoka, hogy az alperesnek az Országos Erdőállomány Adattár adatain kívül más adatállományt is használnia kellett, illetve használhatott volna, ugyancsak nem értékelhető az alperes egyértelműen számon kérhető jogszabályi kötelezettségeként. 

[20]	A Kúria korábban már több ügyben vizsgálta a nyilvánvaló hiba fogalmát (Kúria Kfv.IV.35.501/2013/6, Kúria Kfv.III.35.206/2014/11, Kúria Kfv.IV.35.431/2015/5), illetve a kérelmező menthető felelősségét a kérelem pontosságát illetően (Kúria Kfv.IV.35.408/2012/4, Kúria Kfv.I.35.525/2012/5). 

[21]	Az igénylőnek nem felróhatóan előálló hibák tekintetében, a Kúria több ízben hivatkozott a következőkre. A jelenleg 640/2014/EU bizottsági rendelet 43. cikk által, a 2015. január 1. előtt kezdődő támogatási időszakra vonatkozóan benyújtott kérelmek tekintetében hatályában fönntartott 1122/2009/EK bizottsági rendelet 73. cikk (1) bekezdése kimondja, hogy „(a)z I. és II. fejezetben előírt támogatáscsökkentéseket és támogatás köréből való kizárásokat nem kell alkalmazni, ha a mezőgazdasági termelő tényszerűen pontos információt nyújtott be, vagy másképpen bizonyítja, hogy nem vétkes." Jelen ügyben a felperes által vétett hibák sokrétűsége a pályázat összeállítása során nem kellő gondosságra utal. Ugyanez mondható az általa határidőben való javítás elmaradását illetően is. Mindezek vonatkozásában alperest nem terhelhette pótlási kötelezettség. Ilyen elvárás vele szemben sem az Eljárási törvényből, sem az uniós szabályozásból nem vezethető le.

[22]	Minderre tekintettel a Kúria a jogerős ítéletet a Pp. 275. § (3) bekezdése alkalmazásával hatályában fenntartotta.

A döntés elvi tartalma

[23]	A mezőgazdasági támogatási kérelem hibája nem tekinthető nyilvánvalónak, ha a szolgáltatott adatok olyannyira hiányosak vagy hibásak, hogy ezáltal a kérelem egyértelműsége is kétséges. 

Alkalmazott jogszabályok

[24]	2007. évi XVII. törvény 9. § m) pont, 40. §; 640/2014/EU 43. cikk a) pont, 1122/2009. EK. 73. cikk. (1) bekezdés
 
 Záró rész

[25]	 A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdése alapján tárgyaláson kívül bírálta el.

[26]	Az alperesnek a felülvizsgálati eljárásban költsége nem merült fel, ezért arról rendelkezni nem kellett.

[27]	A Kúria a felülvizsgálati eljárás illetékét az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény. 39. § (3) bekezdés d) pontja és 50. § (1) bekezdése alapján állapította meg.

Budapest, 2017. január 10.

Dr. Kozma György sk. a tanács elnöke, Dr. Balogh Zsolt sk. előadó bíró, Dr. Kalas Tibor sk. bíró