A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság

í t é l e t e

Az ügy száma: Kfv.IV.35.123/2018/4.
	
A tanács tagjai: Dr. Patyi András a tanács elnöke, Dr. Dobó Viola előadó bíró,
. Horváth Tamás bíró
	
A felperes: felperes neve

A felperes képviselője: Dr. Molnár Péter Ügyvédi Iroda
                                       ügyintéző: Dr. Molnár Péter ügyvéd

Az alperes: alperes neve
                    (
Az alperes képviselője: Dr. Pető Katalin kamarai jogtanácsos
		
A per tárgya: nem állami köznevelési tevékenységhez kapcsolódó normatív költségvetési támogatás
	
A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: alperes
	
A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.183/2017/8/II. számú ítélete

Rendelkező rész

A Kúria 

- 	a Kaposvári Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 4.K.27.183/2017/8/II. számú ítéletét - az indokolás módosításával és kiegészítésével - hatályában fenntartja;

- 	kötelezi az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a felperesnek 30 000 (harmincezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.

A feljegyzett 70 000 (hetvenezer) forint felülvizsgálati illetéket az állam viseli.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
I n d o k o l á s
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
[1]	A felperes a P. J. N. Gimnázium és Szakközépiskola nem állami köznevelési intézmény fenntartója. A köznevelési intézmény működési engedélye szerint az intézmény típusa többcélú intézmény, összetett iskola: gimnázium, szakgimnázium, szakközépiskola, szakiskola. Alaptevékenysége gimnáziumi, szakgimnáziumi, szakközépiskolai, szakiskolai nevelés-oktatás és köznevelési hídprogramok keretében folyó nevelés-oktatás, felnőttoktatás, fejlesztő nevelés-oktatás, valamint a többi gyermekkel, tanulóval együtt nevelhető, oktatható sajátos nevelési igényű gyermekek, tanulók óvodai és iskolai nevelése, oktatása. Alapfeladatait székhelyen és telephelyein folytatja.

[2]	Az alperes Somogy Megyei Igazgatósága (a továbbiakban: elsőfokú hatóság) határozatával a nem állami köznevelési tevékenységhez kapcsolódó 2016. évi támogatásra vonatkozó igénybejelentés alapján megállapította a felperes támogatásra való jogosultságát. Az elsőfokú hatóság a 2016. évi támogatást megállapító határozatát a 2016. június 30-án benyújtott lemondás adatai figyelembevételével módosította a SOM-ÁHI/770-3/2016. számú határozatában.

[3]	A felperes 2016. október 26-án az intézményi formák megváltozása miatt a "pedagógusok és nevelő-oktató munkát közvetlenül segítők átlagbér-alapú költségvetési támogatásának" igényléséhez kapcsolódó adatlapokat nyújtott be. A korábban szakközépiskolában folyó két évfolyamos érettségire történő felkészítés, az un. „szakiskolát végzettek szakközépiskolája” képzési forma 2016. szeptember 1-jétől a szakközépiskolai oktatás részeként működik tovább. Az új típusú szakközépiskola intézménytípusra vonatkozó igényléshez önálló adatlap nem készült, ezért a felperes a „szakközépiskolai oktatás/2016. szeptember 1-jétől szakgimnáziumi oktatás” elnevezésű adatlapon jelentett be tanulói létszám adatváltozást. A sajátos nevelési igényű tanulók iskolai nevelését-oktatását végző szakiskolára vonatkozó adatlap hiányában a támogatási igényét "A gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézményre" vonatkozó adatlapon módosította.

[4]	Az elsőfokú hatóság a SOM-ÁHI/770/15/2016. számú határozatával a felperesi fenntartó részére kiadott SOM-ÁHI/770-3/2016. 2016. évi támogatást megállapító határozatot 2016. október 26-án benyújtott pótigénylés adatai alapján módosította.

[5]	Az alperes a KINCSTK/6981-4/2017. számú határozatával az elsőfokú határozatot megváltoztatta: "a pedagógusok és a pedagógusok munkáját közvetlenül segítők átlagbér-alapú támogatása (2016. szeptember 1-jétől 2016. december 31-ig terjedő időszak)" elnevezésű táblázatot a gimnáziumi és gyógypedagógiai, konduktív gyógypedagógiai nevelési-oktatási intézményi ellátás jogcímeket érintően - egyéb rendelkezései hatályban tartásával - módosította, és megállapította, hogy a felperes terhére 6.127.167 Ft központi költségvetésből jogtalanul igénybe vett támogatás visszafizetési, illetőleg késedelmi pótlék fizetési kötelezettséget állapított meg.

[6]	A határozat indokolásában az alperes a 2016 januárjában benyújtott igénylésben, valamint a 2016 júniusában és októberben benyújtott igénymódosításra vonatkozó adatlapon feltüntetett létszámadatok alapján megállapította, hogy a fenntartó a nappali rendszerű oktatást (enyhén értelmi fogyatékosok oktatása) a tervezettől eltérően nem indította meg. Álláspontja szerint a felperesnek jeleznie kellett volna 2016 júniusában előterjesztett igénymódosítás során, hogy a kérdéses jogcímen támogatásra nem tart igényt. Határozatában Magyarország 2016. évi központi költségvetésről szóló 2015. évi C. törvény (a továbbiakban: 2016. évi Kvtv.)  8. számú melléklet I.5. d) alpontjára és a 7. számú melléklet I.5. d) pontjára hivatkozással kifejtette, hogy azon intézmények, amelyek 2016. szeptember 1-jét megelőzően szakközépiskolák voltak - a terminológiamódosítás miatt - 2016. szeptember 1-jét követően szakgimnáziumnak, míg a korábban szakiskolaként nevesített intézmények szakközépiskoláknak minősülnek, de az osztószám nem változott. A 2016. évi Kvtv. 7. számú melléklet I.4 e) pontjában és a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Köznev. tv.) 4. § 1.r) és s) pontjaiban írtak szerint nem minősül integrációnak, amennyiben egy iskolán belül, de külön évfolyamban kerülnek oktatásra a sajátos nevelési igényű gyermekek. Megállapította, hogy a jogosulatlanul igénybe vett összeg után a kamatfizetési kötelezettség a nemzeti köznevelési törvény végrehajtásáról szóló 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Köznev. tv. vhr.) 37/M. §-án és az államháztartásról szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Áht.) 53/A. § (2) bekezdésében, valamint az államháztartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 368/2011. (XII. 31.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 98. § (1) bekezdés a) pontján és (6) bekezdésén alapul.

	A kereseti kérelem és az alperes védekezése
[7]	A felperes keresetében az alperes határozatának hatályon kívül helyezését és új eljárásra kötelezését kérte. Előadta, hogy 101 tanuló tekintetében megfelelő adatlap hiányában jelentett be támogatási igényt a "szakközépiskolában/2016. szeptember 1-től szakgimnáziumban" soron. A 101 főből ténylegesen csak 16 olyan tanuló volt, akik 2016. szeptember 1-jétől szakgimnáziumi osztályként működtek tovább. A többi tanulók a szakiskolát végzett érettségi vizsgára történő felkészítésében vettek részt, ami 2016. szeptember 1. után is szakközépiskolai képzésnek felel meg. Tévesen kezelte az eljáró hatóság mind a 101 a tanulót együttesen olyan tanulóként, akik szakgimnáziumi oktatásban vesznek részt. A felperes álláspontja szerint a 2016. évi Kvtv. 7. számú melléklet I.5. c) és d) pontjából nem következik az alperesi határozatban megállapított támogatási összeg. A c) pont szerint a szakközépiskolában 12 fő tanulóként 1 fő pedagógus, míg a d) pont szerint szakgimnáziumban 12,45 fő tanulóként 1 fő pedagógus a finanszírozott pedagógus-létszám. Az új típusú szakközépiskola tekintetében nem állt megfelelő igénylőlap rendelkezésre.

[8]	A felperes szerint a fenntartásában lévő intézmény alapító okirata szerint nem minősül gyógypedagógiai vagy konduktív pedagógiai intézménynek. Véleménye szerint az alperes a 2016. évi Kvtv. 7. számú melléklet 4.e) pontját tévesen értelmezi. Kifejtette, hogy a jogszabály egzaktan nem határozza meg, hogy mit kell a többi tanulóval együtt történő oktatás alatt érteni a költségvetési támogatás szempontjából.

[9]	A felperes hivatkozása szerint az igénybevételi kamat előírása is jogalap nélküli, mert a túlfizetés a hatóságok hibájából eredt.

[10]	Az alperes ellenkérelmében a határozatában kifejtett indokait fenntartotta, és kérte a kereset elutasítását.
	Az elsőfokú ítélet
[11]	Az elsőfokú bíróság a felperes keresetének helyt adva az alperes határozatát hatályon kívül helyezte és kötelezte az alperest új eljárás lefolytatására.

[12]	A bíróság a Köznev. tv. 88. § (3) bekezdésére hivatkozással megállapította, hogy a költségvetési hozzájárulásnak - más feltételek mellett - kógens feltétele az, hogy a működési engedélyben foglaltaknak megfelelően végezze az intézmény a tevékenységét. Az alperes határozatában helyesen vezette le a 2016. szeptember elsejétől hatályos terminológia-módosítást, mely szerint 2016. szeptember 1-jét megelőzően szakközépiskolának nevezett oktatási forma szakgimnáziumra, míg a szakiskolaként nevesített intézmény szakközépiskolára változott.

[13]	A bíróság a perben meghallgatott tanúk vallomásai alapján megállapította, hogy a pótigénylés bejelentéskor megfelelő űrlap nem állt a felperes rendelkezésére a szakközépiskolai oktatás és a sajátos nevelési igényű tanulók iskolai nevelési oktatását végző szakiskola tekintetében, ugyanakkor alperes megállapításai nem ezen alapulnak.

[14]	A bíróság a Köznev. tv. 7. § (1) bekezdés d)-f) pontjai, (2) bekezdése, 12. § (1) bekezdése és 13. § (1) bekezdés b) pontja együttes rendelkezései alapján rámutatott arra, hogy 2016. szeptember 1-jétől hatályos szabályozás szerint a szakközépiskolának öt évfolyama van, amelyből 2 érettségi vizsgára felkészítő évfolyam. Az alperes határozatában téves a 2016. évi Kvtv. 8. számú melléklet 6.5. pontjának d) pontjára hivatkozás, mivel a törvény 8. számú melléklete a személyes gondoskodást nyújtó szociális, gyermekvédelmi közfeladatot ellátó intézmény nem állami fenntartóját megillető támogatásokról rendelkezik, ezért a perben alkalmazandó jog a törvény 7. számú melléklet I.5. pontja, melynek értelmében szakközépiskolában 12 fő tanulóként egy fő pedagógus, míg szakgimnáziumban-  nem képzési évfolyamon 12,4 fő tanulóként 1 fő pedagóguslétszámot kell figyelembe venni. Az osztószámok a szakgimnázium és szakközépiskola esetében a vizsgált időszakban, 2016. szeptember 1-jét követően eltérőek voltak. Mindezek alapján a bíróság megállapította, hogy az alperes téves jogalapra helyezte határozatát, melynek okán a határozat e körben megalapozatlan.

[15]	A bíróság a sajátos nevelési igényű gyermekek szakiskolával kapcsolatosan felmerült jogértelmezési kérdésben az alperes álláspontját osztotta annak kiemelése mellett, hogy a határozat nem azon alapult, hogy a felperest gyógypedagógiai- vagy konduktív pedagógiai, nevelési- oktatási intézménynek minősítette volna az alperes.

[16]	A bíróság hangsúlyozta felperesnek kellett volna jeleznie, amennyiben adott jogcímen a támogatásra nem tart igényt. A nem egyértelmű igénybejelentésből eredő következményeket a felperes köteles viselni, így a jogosulatlanul igénybe vett költségvetési támogatás visszafizetésén túl a késedelmi kamatfizetési kötelezettséget is, melyet jogszerűen állapította meg az alperes a vonatkozó rendelkezések alapján.
	A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[17]	A jogerős ítélet ellen az alperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet. Felülvizsgálati kérelmében kérte a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését és a felperes keresetének elutasítását.

[18]	Az alperes szerint tévesen rögzítette az ítélet indokolásában az elsőfokú bíróság, hogy az alperes határozatában a megállapításának jogi indokaként a 2016. Kvtv. 8. számú melléklet 6.5. pontjának d) pontját hívta fel. Ilyen jogszabályi hivatkozás sem az első, sem a másodfokú határozatban nem szerepel.

[19]	A felek között az eljárás során egyik fő nézetkülönbséget az intézménykategóriák 2016. szeptember 1-jétől bekövetkezett elnevezése okozta. A bíróság e körben tévesen osztotta a felperes jogi álláspontját, mely szerint a 2016. évi Kvtv.-ben szereplő osztószám megváltozott a Köznev.tv. 2016. szeptember 1-jétől hatályos rendelkezéseire figyelemmel.

[20]	Az alperes kifejtette, hogy a felperes által hivatkozott "szakiskolát végzettek szakközépiskolája" a Köznev.tv. 2016. szeptember 1-jétől hatályos 13. § (1) bekezdésének b) pontjában szereplő kategóriának felel meg. A felmenő rendszerű bevezetés jellegéből adódóan a szakközépiskoláknak (2016. szeptember 1. előtt szakiskola) csak három év múlva lesz kötelező az ötéves képzés részeként érettségi vizsgára felkészítő évfolyamokat indítani. Azon többcélú köznevelési intézményekben, ahol biztosítottak a feltételek, a szakközépiskolai képzésük keretében már 2016/2017 tanévtől indíthatják a kétéves érettségire felkészítő képzéseket. Ez a képzés 2016. szeptember 1-jétől hatályos Köznev. tv. 99/D. § (2) bekezdés a) pontja alapján mind a 2015/2016, mind a 2016/2017. tanévben szakközépiskolai/szakgimnáziumi képzésnek felel meg. Azon intézmények, amelyek 2016. szeptember 1-jét megelőzően szakközépiskolák voltak, ahogyan felperes is, a terminológia-módosulás miatt a továbbiakban már szakgimnáziumnak minősülnek. Esetükben az osztószám nem változott. A 2016. évi Kvtv. a 12,4-es osztószámot korábban szakközépiskolaként, 2016. szeptember 1-jétől szakgimnáziumként kategorizált oktatási intézmény vonatkozásában írja elő. A felperes által hivatkozott 12-es osztószám a korábban szakiskolaként kategorizált, 2016. szeptember 1-jét követően szakközépiskolaként működő intézményekre vonatkozik.

[21]	A bíróság jogszabálysértően nem vette figyelembe, hogy a terminológia-módosítástól függetlenül az állami támogatás megállapításához szükséges osztószámok bár elnevezésükben más, de tartalmában ugyanazon intézménytípusok vonatkozásában ugyanazok maradtak.

[22]	A felperes felülvizsgálati ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályában fenntartását kérte. Kiemelte, hogy a "szakiskolát végzettek szakközépiskolája" az alperesi érveléssel szemben nem intézménytípus, hanem képzési forma. Az új intézménytípusok nem felmenő rendszerben kerültek bevezetésre, hanem azonnal váltani kellett a már folyamatban lévő képzések esetén is. Ezt támasztják alá a 2016. évi októberi igénylőlapok is, ahol a fejlécben a régi/új intézmény megjelölések együttesen szerepelnek. A felperes szerint a Köznev. tv. 99/D. § (2) bekezdése és a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény 24. § (1) (3) és (4) bekezdései összevetéséből az állapítható meg, hogy a vitatott szakképzési forma 2016. szeptember 1-jét követően is szakközépiskolai intézménytípusban történt, nem pedig szakgimnáziumban. Ezt támasztja alá a költségvetési törvények ide vonatkozó rendelkezésének módosítása is. A felperes szerint a kérdést tovább egyértelműsítette a Magyarország 2017. évi központi költségvetéséről szóló 2016. évi XC. törvény 2017. január 1-jétől hatályos normaszövege, mely szerint a szakközépiskola intézménytípushoz tartozik a két évfolyamos érettségire felkészítő képzés is.

	A Kúria döntése és jogi indokai
[23]	A felülvizsgálati kérelem részben megalapozott.

[24]	A Kúria a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény ( a továbbiakban: régi Pp.) 275. § (2) bekezdése alapján a jogerős határozatot csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között, az abban megjelölt jogszabályok alapján vizsgálhatja felül. (KGD 2011.62.)

[25]	A jogerős ítélet a felperes keresetét csak részben találta megalapozottnak, az elsőfokú és másodfokú határozatoknak a 2016. szeptember 1-jétől 2016. december 31-ig terjedő időszakra járó átlagbér alapú támogatás "szakközépiskolában (2016. szeptember 1-jétől szakgimnáziumban) nem szakképzési évfolyam" jogcímet érintő megállapítását minősítette jogsértőnek és kizárólag ebben a körben kötelezte az alperest új eljárás lefolytatására. Az alperes felülvizsgálati kérelmében csak ezen jogcímet érintően jelölt meg jogszabálysértést, így a jogerős ítéletnek egyéb rendelkezése nem képezte jelen felülvizsgálati eljárás tárgyát, a Kúria eljárásában azt nem érintette.

	I.

[26]	A felülvizsgálati kérelem alapján a Kúriának abban a kérdésben kellett állást foglalnia, hogy a Köznev. tv-nek 2016. szeptember 1-jén hatályba lépő, intézményrendszerre vonatkozó átalakítása következtében változott-e "a szakiskolát végzettek szakközépiskolája " képzési forma után járó állami támogatás mértéke. Ezen időpontot követően a finanszírozott pedagógus létszám meghatározása során a tárgyévi Kvtv. 7. sz. melléklet I.5. pontjában intézmény típusonként megállapított c) vagy d) pontja szerinti osztószám alkalmazandó.

[27]	A Köznev. tv. vhr. 37/A. § a) pontja alapján tárgyév: az a naptári év, amelyre tekintettel a támogatást megállapítják, illetve folyósítják. Jelen ügyben ez a 2016. év, melyre vonatkozó kérelmét a fenntartó felperes a rendelet 37/C. § (1) bekezdése szerinti jogvesztő határidőben, január 31-éig a kincstár fenntartó székhelye szerint területileg illetékes megyei igazgatóságához benyújtotta.
A Köznev. tv. vhr. 37/C. § (2) (4) bekezdései értelmében:
(2) A kérelmet
a) az átlagbér alapú támogatásra vonatkozóan
aa) nevelési-oktatási intézmény esetében a tárgyévet megelőző év október 1-jei gyermek, tanulói ténylétszám, valamint a tárgyév október 1-jei becsült gyermek, tanulói létszám alapján, a miniszter és a kincstár által közösen meghatározottak szerint és a kincstár honlapján közzétett adatlapon kell benyújtani köznevelési intézményi, fenntartói szinten összesített formában, feladatellátási helyenként, a nevelő-oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben foglalkoztatottak esetében intézményenként.

(4) A fenntartó a becsült gyermek-, tanulólétszám változása miatt bekövetkező lemondást vagy pótigénylésre vonatkozó bejelentését
a) a gyermek-, tanulólétszám alapján járó átlagbér alapú támogatás tárgyév szeptember-december hónapokra vonatkozó módosítására a tárgyév június 30-áig vagy október 31-éig,
kezdeményezi.

[28]	A 2016. évi Kvtv. a 7. mellékletében állapítja meg az egyházi jogi személyek, a nemzetiségi önkormányzatok és a magán köznevelési intézmények fenntartói köznevelési feladatainak és a bevett egyházak hit- és erkölcstan oktatás után járó támogatásokat. Az I. pont rögzíti "a pedagógusok és a pedagógusok munkáját közvetlenül segítők átlagbér alapú támogatás" jogcímen vehető igénybe támogatásra vonatkozó szabályokat.

[29]	Az I.2. pont értelmében:

     "Az iskolában, kollégiumban, gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási, valamint pedagógiai szakszolgálati intézményben az átlagbér alapú támogatást
	a)  a pedagógus-munkakörben foglalkoztatottak után az állami intézményfenntartó központ pedagógus-munkakörben foglalkoztatottjainak és az állami intézményfenntartó központ által fenntartott iskolával, kollégiummal, gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézménnyel a nevelési évben vagy a tanévben október 1-jén jogviszonyban álló gyermekek, tanulók létszáma, valamint a pedagógiai szakszolgálati intézmény által ellátott gyermekek, tanulók átlaglétszáma alapján két tizedesre kerekített finanszírozott pedagóguslétszám szerint a 3-5. alpontok szerint kell megállapítani.”

[30]	A 2016. augusztus 31-ig hatályban volt 5. alpont szerint:
         "A finanszírozott pedagóguslétszám meghatározásához az állami intézményfenntartó központ pedagógus-munkakörben foglalkoztatottjainak és az általa fenntartott iskolába, gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézménybe felvett gyermekeknek, tanulóknak, továbbá kollégiumban elhelyezett tanulóknak és a pedagógiai szakszolgálati intézmény által ellátott gyermekek, tanulók heti átlaglétszámának aránya köznevelési intézménytípusonként:
       c) szakiskolában - beleértve a Köznevelési Hídprogramot is - 12 fő tanulónként 1 fő pedagógus,
       	d) szakközépiskolában, nem szakképzési évfolyamon 12,4 fő tanulónként 1 fő pedagógus,
      	e) szakközépiskolában, szakképzési évfolyamon 13,7 fő tanulónként 1 fő pedagógus ...
           után igényelhető átlagbér alapú támogatás.”

[31]	Az 5. alpont c) d) és e) pontját a 2016. évi LXXVI. törvény a 13. § (2) bekezdés 8. és 9. és 10. pontjaiban - a Köznev. tv. 2016. szeptember 1-jétől történt változásaira figyelemmel - az alábbiak szerint módosította:

             c) „szakközépiskolában - beleértve a Köznevelési és Szakképzési Hídprogramot is - 12 fő   	tanulónként 1 fő pedagógus,
d) szakgimnáziumban, nem szakképzési évfolyamon 12,4 fő tanulónként 1 fő pedagógus,
e) szakgimnáziumban, szakképzési évfolyamon 13,7 fő tanulónként 1 fő pedagógus, …
után igényelhető átlagbér alapú támogatás.”

[32]	A fenti jogértelmezési kérdés megválaszolásához a Kúria elsőként a 2016. szeptember 1-jével bekövetkező köznevelési rendszert érintő változásokat tekintette át.

II.

[33]	A köznevelési rendszer intézményeit a Köznev tv. 7. § (1) bekezdése sorolja fel. A köznevelési rendszerben a 2016. augusztus 31-ig hatályos rendelkezések alapján középfokú iskola: a gimnázium, szakközépiskola, szakiskola {c)-e) pontok együttesen}, mely gyűjtőfogalom 2016. szeptember 1-jétől a szakgimnázium, valamint a készségfejlesztő iskola intézmény-kategóriákkal bővült ki.
 
[34]	A Köznev. tv. 12. § (1) bekezdése szerint: "A szakgimnáziumnak szakmai érettségi végzettséget adó érettségire és ehhez kapcsolódó szakképesítés megszerzésére, szakirányú felsőfokú iskolai továbbtanulásra, szakirányú munkába állásra felkészítő, valamint általános műveltséget megalapozó négy középiskolai évfolyama és a szakképzésről szóló törvény alapján az Országos Képzési Jegyzékben meghatározott számú szakképzési évfolyama van, ahol szakmai elméleti és gyakorlati oktatás is folyik. A szakgimnáziumban a tizenkettedik évfolyamot követően az Országos Képzési Jegyzékben meghatározottak szerint érettségi végzettséghez kötött, a szakmai érettségi vizsga ágazatához tartozó szakképesítés szakmai vizsgájára történő felkészítés folyik. Szakgimnáziumnak minősül az az intézmény is, amely a szakképzésről szóló törvény szerint kizárólag a szakmai érettségi vizsga ágazatához tartozó szakképesítés szakmai vizsgájára készít fel."

[35]	A fenti törvényhely a módosítást megelőzően a szakközépiskolára vonatkozó rendelkezésként azonos szöveggel volt hatályban.

[36]	A szakgimnáziumi képzés tehát 2016. szeptember 1-jétől alapvetően a szakközépiskolákban folyt képzésnek feleltethető meg, mely intézménytípus lényegi vonása, hogy négy középiskolai évfolyama és az 5. évfolyamon az OKJ-ban meghatározott számú szakképzési évfolyama van. A szakképzési évfolyamon csak az érettségi vizsgát tett tanulók vehetnek részt a 12. évfolyamot követően, melynek célja a szakmai érettségihez kötött OKJ-és szakképesítés megszerzése.

[37]	A Köznev. tv. 2016. augusztus 31-ig hatályos 13. § (1) bekezdésében foglaltak szerint a szakiskolának csak - [a] speciális és készségfejlesztő szakiskola kivételével, továbbá a szakképzésről szóló törvényben meghatározott szakiskolai képzési formák kivételével - három, az adott szakképesítés megszerzéséhez szükséges közismereti képzést és szakmai elméleti és gyakorlati oktatást magában foglaló szakképzési évfolyama van. A szakiskolai képzésben résztvevők számára a jogalkotó az érettségi vizsgára középiskolában való két éves felkészülési időt biztosított. [3. § (3) bekezdés]

[38]	Az érettségi vizsga megszerzésének részletszabályait 2016. szeptember 1-jét megelőzően a Szakképzési tv. 24. § (3) (4) bekezdése határozta meg az alábbiak szerint:
 	(3) "A szakiskolai végzettséggel rendelkező tanuló - közismereti tanulmányainak és teljesített szakmai követelménymoduljainak beszámításával - folytathatja tanulmányait olyan kétéves középiskolai képzésben, amely legalább négy kötelező közismereti érettségi vizsgatárgyból készít fel érettségire. A képzés követelményeinek teljesítése egyenértékű a középiskola befejező évfolyamának elvégzésével.
	(4)  A szakiskolai végzettséggel rendelkező tanuló - (3) bekezdés szerinti - kétéves, érettségire történő középiskolai felkészítését a szakközépiskola tizenegyedik-tizenkettedik évfolyamán kell megszervezni azzal, hogy a szakközépiskola a tanulót a kötelező közismereti érettségi vizsgatárgyakra a közismereti kerettantervben a szakközépiskola kilencedik-tizenkettedik évfolyamára előírtak szerint készíti fel."

[39]	A felperes a Köznev. tv. 7. § (2) bekezdése szerint minősülő ún. többcélú intézményt tart fenn. Az intézmény alapító okirata szerint több különböző típusú köznevelési intézmény, nevezetesen a gimnázium, szakgimnázium, szakközépiskola és szakiskola feladatait is ellátja. Az intézményben a 2015/2016-os tanévben a Szakképzési tv. 24. § (3)-(4) bekezdése szerinti "szakiskolát végzettek középiskolája" képzés is folyt, mely után a felperes állami támogatásban részesült.

[40]	A fenti képzési forma 2016. szeptember 1-jétől a Köznev. tv. 13. § (1) bekezdésében a szakközépiskolák alapfeladataként jelenik meg, mely kimondja, hogy " A szakközépiskolának öt évfolyama van, amelyből
       a) három, az adott szakképesítés megszerzéséhez szükséges közismereti képzést és szakmai elméleti és gyakorlati oktatást magában foglaló szakképzési évfolyam, valamint
         b) további kettő, érettségi vizsgára felkészítő évfolyam."

[41]	A Köznev. tv. 99/A. § (2) bekezdése szerint: „Az e tv. 2016. augusztus 31-ig hatályos rendelkezései szerinti
         a) szakközépiskolai nevelés-oktatást szakgimnáziumban,
         b) szakiskolai nevelést-oktatást szakközépiskolában,
         c) speciális és készségfejlesztő szakiskolai nevelést- oktatást szakiskolában
             kell 2016. szeptember 1-jétől megszervezni.”

[42]	A Kúria a felperes felülvizsgálati ellenkérelmében kifejtett érveit annyiban osztja, hogy a fenti szabályozás korábban is a szakközépiskolai képzés keretén belül adott lehetőséget adott a szakiskolai képzés folytatásaként az érettségire felkészítő képzésben való bekapcsolódásra, mely képzési forma 2016. szeptember 1-jétől nem vált a szakgimnáziumi nevelés-oktatás részévé, hanem az a Köznev. tv. új típusú szakközépiskolai képzését szabályozó 13. § (1) bekezdése b) pontjában rögzített kategóriának felel meg. Ezt maga az alperes is így minősítette felülvizsgálati kérelmében, mégis a finanszírozott pedagógus-létszám meghatározása során az igénybejelentő napon igényelt 101 tanuló vonatkozásában egységesen, - az intézménykategóriák változását követve - a Kvtv. a 7. melléklet I.5. pont d) pontja szerinti "szakgimnáziumban, nem szakképzési évfolyamra" előírt 12,4 osztószámot vette figyelembe.

[43]	Az alperes ellenben megalapozottan hivatkozott arra, hogy a vitatott képzési forma 2016. szeptember 1-jétől olyan többcélú köznevelési intézményekben - ahol a feltételek adottak voltak - a Köznev. tv. 99/A (2) bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezés alapján „kifutó jelleggel” a szakgimnáziumi nevelés-oktatás részévé vált, míg a 2016/2017-os tanévben ilyen képzés már a Köznev. tv. 13. § (1) bekezdés b) pontja szerint volt megindítható.

[44]	Az alperes hivatkozása megalapozott a tekintetben is, hogy iratellenes a jogerős ítélet azon megállapítása, mely szerint az alperes határozatában a megállapításnak jog indokaként a 2016. évi Kvtv. 8. számú melléklet 6. 5. pontjának d) pontját hívta fel. Az alperes határozatában nem a tárgyévi, hanem 2015. évi Kvtv. vonatkozó szabályozására utalt jogi álláspontjának alátámasztására. Kúria ezért a jogerős ítélet indokolási részében a 6. oldal harmadik bekezdésének első mondatát mellőzi. Egyebekben az elsőfokú bíróság a perben alkalmazandó jogot helyesen állapította meg és értelmezte akként, hogy a finanszírozott pedagógus-létszám megállapítására vonatkozó osztószámok szakgimnázium és szakközépiskola esetében 2016. szeptember 1-jét követően eltérőek voltak, de a megváltozott szabályozás perbeli tényállásra vonatkozó jogkövetkezményeit részben tévesen, illetve hiányosan állapította meg.

[45]	A 2016. évi Kvtv. 2016. január 1-jétől hatályos 7. melléklet I.5. pont b) pontja alapján az arányszám szakközépiskolában, szakképzési évfolyamon 12,4 fő tanulónként egy fő pedagógus. A 2016. szeptember 1-jétől hatályos Kvtv. 7. számú melléklet I.5. pont c) alpontja szerint 12 fő tanulónként egy fő pedagógus.

[46]	A fenti jogértelmezést egyértelműsítette a Magyarország 2017. évi központi költségvetésről szóló 2016. évi XC. törvény 2017. január 1-jétől hatályos 7. melléklet I.6. pontjának c) d) alpontjának alábbi normaszövege:
[47]	„6. A finanszírozott pedagógus létszám meghatározása
          A finanszírozott pedagóguslétszám meghatározásához az állam által fenntartott intézmény pedagógus-munkakörben foglalkoztatottjainak és az általa fenntartott iskolába, gyógypedagógiai, konduktív pedagógiai nevelési-oktatási intézménybe felvett gyermekeknek, tanulóknak, továbbá kollégiumban elhelyezett tanulóknak, valamint a pedagógiai szakszolgálati intézmény által ellátott gyermekek, tanulók heti átlaglétszámának aránya köznevelési intézménytípusonként:
	c) szakközépiskolában - beleértve a Köznevelési és Szakképzési Hídprogramot és az érettségire való felkészítő évfolyamokat is - 12 fő tanulónként 1 fő pedagógus,
d) szakgimnáziumban, nem szakképzési évfolyamon 12,4 fő tanulónként 1 fő pedagógus, ... után igényelhető átlagbér alapú támogatás.”

[48]	A felperes azt nem vitatta a perben, hogy a 12,4 osztószám alkalmazása jogszerű azon tanulók vonatkozásában, akik 2016. szeptember 1-jétől szakgimnáziumi osztályban folytatták tanulmányaikat, az alperes megállapítását csak a "szakiskolát végzettek szakközépiskolája" képzésben részt vevő tanulók vonatkozásában kifogásolta. A perben bizonyítást nyert az a felperesi tényállítás, hogy az új típusú szakközépiskolai oktatás vonatkozásában az igénybejelentés időpontjában megfelelő űrlap alatt nem állt a felperes rendelkezésére, így nem volt lehetősége arra, hogy a Köznev. tv. 13. § (1) bekezdése b) pontja szerinti képzésben részt vevő tanulói létszámra vonatkozó igényét elkülönítve jelentse be. A Kúria megítélése szerint ez a körülmény a felperes terhére nem írható, amit az elsőfokú bíróság a jogalap vizsgálata körében elmulasztott értékelni arra hivatkozással, hogy az alperes határozatát nem ezen kifogásra alapította, ennélfogva az új eljárásra vonatkozóan nem adott konkrét iránymutatást az alperesnek a tekintetben, hogy a felperes igénybejelentését milyen módon bírálja el. A jogerős ítéletnek ezen hiányosságát a Kúria a felülvizsgálati eljárásban az alábbiak szerint orvosolta.

III.

[49]	A felperes felülvizsgálati ellenkérelmében rögzítettek szerint a „2015/2016-os tanévben volt első alkalommal az érettségi vizsgája az ilyen képzésben résztvevőknek.” Erre figyelemmel a Kúria azt állapította meg, hogy a finanszírozott pedagógus-létszám meghatározása során a pótigénybejelentő lapon feltüntetett 101 tanuló vonatkozásában a differenciálás nélküli osztószám alkalmazása jogszabálysértő volt az alperesi eljárásban, ezért az alperes határozatát hatályon kívül helyező jogerős ítéletet a régi Pp. 275. § (3) bekezdése alapján - az indokolás fenti módosításával és az új eljárásra vonatkozó iránymutatás előírásával -hatályában fenntartotta.

[50]	Az új eljárásban az alperes  - a felperes dokumentumai alapján - köteles vizsgálni, hogy 2016. szeptember 1-jétől a „szakközépiskolai/szakgimnáziumi” igénylő lapon feltüntetett 101 fő tanulói létszám hogyan oszlik meg a Köznev. tv. 13. § (1) bekezdés b) pontja szerinti szakközépiskolai és a 12. § (1) bekezdése szerint minősülő szakgimnáziumi képzésben résztvevők között. A szakgimnáziumi képzésben, valamint az érettségire felkészítő képzésben részesülő azon szakiskolát végzett tanulók, akik a 2015/2016. tanévben nem tettek érettségi vizsgát a Kvtv. a 7. melléklet I.5. pont d) pontja szerinti "szakgimnáziumban, nem szakképzési évfolyamra" előírt 12,4 osztószámot kell figyelembe venni. A 2016/2017-es évben indított Köznev. tv. 13. § (1) bekezdés b) pontja szerinti képzésben részesülő tanulók után igénybe vehető pedagógusok munkáját segítő átlagbér-alapú állami támogatás megállapításánál a finanszírozott pedagógus-létszám 12-es osztószám alkalmazásával határozható meg.

	A döntés elvi tartalma

[51]	A „szakiskolát végzettek szakközépiskolája” képzési forma 2016. szeptember 1-jétől olyan többcélú köznevelési intézményekben - ahol a feltételek adottak voltak - a Köznev. tv. 99/A (2) bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezés alapján „kifutó jelleggel” a szakgimnáziumi nevelés-oktatás részévé vált, míg a 2016/2017-os tanévben ilyen képzés már a Köznev. tv. 13. § (1) bekezdés b) pontja szerint volt megindítható.

[52]	A finanszírozott pedagógus-létszám megállapítására vonatkozó tárgyévi költségvetési törvényben előírt osztószámokat is ehhez igazodóan kell megállapítani 2016. szeptember 1-jét követően.

Záró rész

[53]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a régi Pp. 274. § (1) bekezdése alapján tárgyaláson kívül bírálta el. 

[54]	A felperes formai pernyertességére tekintettel, valamint figyelemmel a Pp. 270. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó 78. §-ára is, a Kúria az alperest kötelezte a felperes felülvizsgálati eljárásban felmerült perköltségeinek megfizetésére. 

[55]	Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (Itv.) 50. § (1) bekezdése szerinti mértékű, a 39. § (3) bekezdés d) pontja alapján számított és a 62. § (1) bekezdés h) pontja értelmében feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket a pervesztesnek minősülő alperes személyes illetékmentességére figyelemmel a költségmentesség alkalmazásáról szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 14. §-a alapján az állam viseli. 

[56]	Az ítélet ellen a felülvizsgálat lehetőségét a régi Pp. 271.§ (1) bekezdés e) pontja zárja ki.

	Budapest, 2018. december 4.

. Patyi András s. k. a tanács elnöke, Dr. Dobó Viola s. k.  előadó bíró, Dr. Horváth Tamás  s. k.  bíró