A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete

Az ügy száma: 	Kfv.35.089/2017/3.

A tanács tagjai: . Balogh Zsolt a tanács elnöke, Dr. Dobó Viola előadó bíró, 
. Horváth Tamás  bíró

A felperes: 	felperes neve

A felperes képviselője: Dr. Törőcsik Attila ügyvéd

Az alperes: 	alperes neve

Az alperes képviselője:  Dr. Gecse Krisztina hatósági ügyintéző

A per tárgya: 	egyes állatbetegségek megelőzésével és leküzdésével kapcsolatos támogatás igénybevétele

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: alperes
	
A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 3.K.27.037/2016/15. számú ítélete
 
Rendelkező rész
A Kúria 

– 	a Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 3.K.27.037/2016/15. számú ítéletét hatályon kívül helyezi és a felperes keresetét elutasítja;

– 	kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 30.000 (harmincezer) forint elsőfokú és 30.000 (harmincezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget;

– 	kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak – külön felhívásra – 30.000 (harmincezer) forint kereseti és 70.000 (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak nincs helye.

Indokolás
A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás
 [1]	A Komárom-Esztergom Megyei Kormányhivatal Élelmiszerlánc-Biztonsági és Állategészségügyi Igazgatósága (a továbbiakban: Élelmiszerlánc-Biztonsági és Állategészségügyi Igazgatóság) a 2013. december 13-án kelt KEI/00846-0012/2013. számú határozatával megállapította, hogy az állattartó F. B. Kft. (a továbbiakban: kedvezményezett) baromfi fajú állatállománya tekintetében az A009 és a C001 kódszámú állat-egészségügyi szolgáltatás igénybevételére jogosult. A határozat a jogosultság érvényességét 2013. december 13. és 2014. december 31. napja közötti időszakra állapította meg. A kedvezményezett 2014. július 30. napján felszámolása alá került.

 [2]	A felperes, mint engedélyes, 2014. szeptember 19-én a 2014-es tárgyév augusztus hónapjára az egyes állatbetegségek megelőzésével, illetve leküzdésével kapcsolatos támogatások igénylésének és kifizetésének rendjéről szóló 148/2007.(XII.8.) FVM rendelet (a továbbiakban: Jogcímrendelet) által biztosított, az egyes állatbetegségek megelőzésével, illetve leküzdésével kapcsolatos támogatás igénybevétele iránti kérelmet nyújtott be az Élelmiszerlánc-Biztonsági és Állategészségügyi Igazgatóságon keresztül Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatalhoz. A kérelemben a felperes 2.0209.974 Ft támogatási igényt tüntetett fel. Az Élelmiszerlánc-Biztonsági és Állategészségügyi Igazgatóság a Jogcímrendelet 6. § (5)-(7) bekezdéseiben foglaltak alapján a kérelem-nyomtatvány 10. pontjában KEI/00154-0222/2014. iktatószámon igazolta, hogy a felperes a Jogcímrendelet alapján meghatározott feltételeket teljesítette és a kérelemben megjelölt támogatási összegre jogosult. A felperes kérelméhez 6 db számlát csatolt.

 [3]	Az elsőfokú hatóság 2014. november 10-én hozta meg a 150/141/6574/2/2014. iktatószámú határozatát, melyben a felperes kérelmének részben helyt adott és a felperes részére 576.560 Ft támogatási összeget állapított meg, 1.633.414 Ft tekintetében a felperes kérelmét elutasította. Döntését azzal indokolta, hogy a felperes kérelmében kedvezményezettként szereplő F. B. „fa” Kft. 2014. július 30. napjától felszámolás alatt áll, ezért a Jogcímrendelet 5. § (2) bekezdés c), d) pontja szerint a kedvezményezett terhére 2014. augusztus hónapban kibocsátott, 2014. augusztus tárgyhónapban elvégzett 1.633.414 Ft összértékű támogatott szolgáltatások igénybevételére nem jogosult. Erre tekintettel a kedvezményes a Jogcímrendelet 6. § (10) bekezdése alapján a jogosulatlanul igénybe vett szolgáltatás támogatás tartalmának összegét köteles a felperes részére megfizetni.

 [4]	A felperes az elsőfokú határozattal szemben fellebbezést terjesztett elő, melyet az alperes, mint másodfokú hatóság elutasított és az MVHF/4097/1/2015. iktatószámú határozatában az elsőfokú hatóság határozatát helybenhagyta. Az alperes a határozat indokolásában a Jogcímrendelet 5. § (1) bekezdés cd) alpontjára hivatkozva kifejtette, hogy a felperes a kedvezményezett felé kiállított számlákon a teljesítés időpontjaként 2014. augusztus 30. és 31. napját tüntette fel, mely időpontban számára is ismert kellett lennie annak tényének, hogy a kedvezményezett 2014. július 30. napjától felszámolás alatt állt, ezért a támogatásra nem jogosult.

A kereseti kérelem és ellenkérelem

 [5]	A felperes az alperes határozatának bírósági felülvizsgálata iránt keresetlevelet terjesztett elő, melyben kérte az első- és másodfokú határozatok hatályon kívül helyezését arra hivatkozással, hogy a tőle telhető legnagyobb gondossággal járt el támogatás iránti kérelem benyújtása során. Előadta, hogy a Jogcímrendelet követelményének teljesítése 2014. július 30. napjáig megtörtént, a Jogcímrendelet előírásainak teljesítése és a számlákon feltüntetett teljesítés időpontja nem esik egybe. A felperes hivatkozása szerint a felszámolási eljárás ténye a teljes program megvalósítása után derült ki a számára.

 [6]	A felperes kereseti kérelmét az első érdemi tárgyalást követően, 2016. június 10-én kelt beadványában további jogi indokolással egészítette ki, melyben új jogszabálysértésként hivatkozott a Jogcímrendelet 5. § (4) bekezdésére. Álláspontja szerint annak vizsgálatára, hogy a kedvezményezett jogosult-e a támogatott szolgáltatás igénybevételére az elsőfokú hatóságnak és az alperesnek nem volt hatásköre. Hangsúlyozta a felperes, hogy a kérelem benyújtásakor csak a Jogcímrendelet 5. § (5) bekezdése szerinti kötelezettség terhelte, mégpedig annak ellenőrzése, hogy a kedvezményezett rendelkezik-e a jogosultságról szóló döntéssel.
Az alperes ellenkérelmében a kereset elutasítását kérte arra hivatkozással, hogy a felperes nem a tőle elvárható gondossággal járt el, amikor a számla kiállítása előtt nem ellenőrizte a kedvezményezett működését.

Az elsőfokú ítélet

 [7]	A Tatabányai Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a 3.K.27.037/2016/15. számú ítéletében az alperes határozatát az elsőfokú határozatra is kiterjedően hatályon kívül helyezte és az elsőfokú hatóságot új eljárás elfolytatására kötelezte. Megállapította, hogy az alperes határozat törvénysértő, mivel nem felel meg a Jogcímrendelet 5. § (4), (5) bekezdésében, valamint a 6. § (8) és (10) bekezdésében foglaltaknak. 

 [8]	Kifejtette, hogy a perbeli ügyben a felperes engedélyesnek az F. B. „fa” Kft. kedvezményezettnek minősül. A kedvezményezett a támogatott egészségügyi szolgáltatás igénybevételének feltételeként meghatározott, az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság által kiadott jóváhagyással rendelkezett.  A felperes a jóváhagyás meglétét ellenőrizte és igénylése betétlapján a jóváhagyások számát feltüntette. A bíróság álláspontja szerint a Jogcímrendelet 5. § (4) bekezdése alapján a felperesnek nem állt fenn kötelezettsége annak ellenőrzésére, hogy a kedvezményezett időközben nem került-e felszámolási eljárás alá. Kifejtette, hogy az engedélyes kötelezettsége kizárólag a jogosultságot megállapító igazolás meglétének ellenőrzésére terjed ki, mely kötelezettségét a felperes teljesítette.

 [9]	A bíróság megállapította továbbá, hogy a támogatásra való jogosultság és a támogatási kérelem igazolása az Élelmiszerlánc-Biztonsági és Állategészségügyi Igazgatóság hatáskörébe és illetékességi körébe tartozott, mely igazolást az illetékes hatóság kiállította. Ezen felül – a Jogcímrendelet 6. § (8) és (10) bekezdései és mezőgazdasági agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről szóló 2007. évi XVII. törvény (a továbbiakban: Eljárási tv.) 56. § (2) bekezdés i) pontjára is figyelemmel – úgy ítélte meg, hogy az elsőfokú hatóság és az alperes hatásköre ugyan kiterjed a támogatás iránti kérelem elbírálására, de ennek során nem veheti figyelembe, ha a támogatási igény benyújtója elszámolási, végelszámolási, vagy adósságrendezési eljárás alatt áll. 

 [10]	A bíróság arra is rámutatott, hogy az alperes határozata a meghozatala előtti napon, 2014. november 9-én hatályba lépett azon jogszabályi előírásnak sem felel meg, mert valamely jogosultsági feltétel nem teljesítése esetén határozatban kell kötelezni a kedvezményezettet arra, hogy az engedményezett számára fizesse meg a számla teljes összegét.

A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

 [11]	Az elsőfokú bíróság ítéletével szemben az alperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet, mely kérelmében elsődlegesen a jogerős ítélet megváltoztatását akként, hogy a felperes keresetét utasítsa el, másodlagosan az ítélet hatályon kívül helyezését és az elsőfokú bíróság új eljárásra utasítását kérte. Álláspontja szerint az elsőfokú bíróság ítéletében tévesen értelmezte a Jogcímrendelet számos rendelkezését és ezáltal tévesen állapította meg, hogy a felperes támogatás iránti kérelmének elbírálása során az első- és másodfokú hatóság törvénysértő határozatokat hozott.

 [12]	Az alperes a felülvizsgálati kérelmében kifejtette, hogy a Jogcímrendelet 5. § (2) bekezdés cd) pontja alapján csak az az állattartó (kedvezményezett) jogosult az Élelmiszerlánc-Biztonsági és Állategészségügyi Igazgatóság által megállapított támogatott állat-egészségügyi szolgáltatás igénybevételére, amely nem áll felszámolási eljárás alatt. A kedvezményezett F. B. „fa” Kft. támogatási jogosultságát 2013. december 13-án állapította meg az Élelmiszerlánc-Biztonsági és Állategészségügyi Igazgatóság és ezt követően, 2014. július 30. napján került felszámolás alá. A Jogcímrendeletnek a kérelem benyújtásakor hatályos szövege nem tartalmaz rendelkezést arra az esetre vonatkozóan, hogy a kedvezményezett a támogatás jogosultságát megállapító kormányhivatali határozat kiállítását követően kerül olyan helyzetbe, hogy a Jogcímrendelet 5. § (2) bekezdése szerinti okból nem lenne jogosult a 4. § (1) bekezdés b) pontja szerinti jóváhagyásra. Az alperes álláspontja szerint a Jogcímrendelet 4. § és 5. §-ának rendelkezései, különös tekintettel az 5. § (6) bekezdésére azt a jogalkotói szándékot tükrözi, hogy olyan kedvezményezett, melyre a Jogcímrendelet 5. § (2) bekezdésében szereplő esetek valamelyike megállapítható – azaz a támogatási jogosultság jóváhagyására sem lett volna jogosult, mert vele szemben kizárási ok áll fenn – ne vehessen igénybe támogatott állat-egészségügyi szolgáltatást.

 [13]	Az alperes arra is rámutatott, hogy a felperes támogatás iránti kérelmét az illetékes Élelmiszerlánc-Biztonsági és Állategészségügyi Igazgatósághoz 2014. szeptember 5-én nyújtotta be. A kérelemben szereplő igazolás kelte 2014. szeptember 26.  A kérelemben feltüntetett kedvezményezett által igénybe vett szolgáltatások teljesítési időpontja a kiállított számlákon 2014. augusztus 30. és 2014. augusztus 31. Tekintettel arra, hogy a felperes által nyújtott szolgáltatások teljesítésére 2014. július 30. napja után került sor, az Élelmiszerlánc-Biztonsági és Állategészségügyi Igazgatóság 2014. szeptember 26-án már nem állapíthatta volna meg, hogy a felperes, mint engedélyes jogosult a kedvezményezett F. B. „fa” Kft. részére kiállított számlák után igényelt támogatási összegre.

 [14]	Az alperes álláspontja szerint a Jogcímrendelet 6. § (8) és (10) bekezdéseiben foglaltak alapján az MVH az a szerv, amely az Eljárási tv. és a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (a továbbiakban: Ket.) szabályai szerint lefolytatja a közigazgatási hatósági eljárást és érdemben dönt a benyújtott kérelemről. A Ket. 50. § (1) bekezdése alapján az elsőfokú hatóság jogszerűen vizsgálta meg a tényállást, amelynek része volt, hogy a kedvezményezett a kérelemben szereplő számlákon feltüntetett szolgáltatások igénybevétele időpontjában felszámolás alatt állt. Az a tény, hogy a Jogcímrendelet egyes rendelkezései a kedvezményezett telephelye szerint illetékes Élelmiszerlánc-Biztonsági és Állategészségügyi Igazgatósághoz delegálja bizonyos kérdésekben a jóváhagyás feladatát, nem jelenti azt, hogy az MVH helyett az Igazgatóság lenne tekinthető az eljárást lefolytató hatóságnak és az MVH ne tehetné meg az eljárási jogszabályokban megengedett eljárási cselekményeket. A bíróság ítéletében tévesen értelmezte a Jogcímrendelet 6. § (8) bekezdésében foglaltakat akként, hogy az első- és másodfokú hatóság hatásköre kiterjed a támogatási kérelem elbírálására, de ennek során nem veheti figyelembe, hogy a támogatási igény benyújtója felszámolás alatt áll.

 [15]	Az alperes kifejtette, hogy az elsőfokú bíróság a Jogcímrendelet 6. § (8) bekezdésével kapcsolatos jogértelmezése is téves, mivel a felhívott rendelkezés a kérelmek benyújtói esetében rendelkezik akként, hogy az MVH nem utasíthatja el a kérelmet akkor sem, ha a kérelmező felszámolás alatt áll. Jelen ügyben az elsőfokú hatóság nem utasította el a felperes kérelmét érdemi vizsgálat nélkül azzal az indokkal, hogy a kedvezményezett felszámolás alatt áll. Az elsőfokú hatóság érdemben vizsgálta a felperes kérelmét, melynek során nem volt kötve az illetékes Élelmiszerlánc-Biztonsági és Állategészségügyi Igazgatóság igazolásában foglaltakhoz, az a valóság alapját a Jogcímrendelet 6. § (10) bekezdése rendelkezésére figyelemmel jogszerűen vizsgálta meg. Az alperes hangsúlyozta, hogy a Jogcímrendelet 6.  § (10) bekezdésének rendelkezéséből arra a jogalkotói szándékra lehet következtetni, hogy azok, akik jogosulatlanul vették igénybe a támogatást, ne részesüljenek az Európai Unió által juttatott támogatásokban, így juttatva forrásokat a bizonyíthatóan szabályosan felhasználó ügyfelek rendelkezésére. A felperes által igényelt támogatás az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott támogatás, mivel az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme alapvető jogelv a közösségi jogban, így az megjelenik az agrártámogatási rendszert szabályozó joganyagban is. Az alperes ennek kapcsán idézte az európai közösségek pénzügyi érdekének védelméről szóló 2988/95/EK EURATOM tanácsi rendelet 1. cikk (2) bekezdését, valamint a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 1306/2013/EU rendelet preambulumának (39) bekezdését, valamint 58. cikk (1) bekezdését.

 [16]	A felperes felülvizsgálati ellenkérelmet nem terjesztett elő.

A Kúria döntése és jogi indokai

 [17]	A felülvizsgálati kérelem megalapozott.

 [18]	A felülvizsgálati eljárásban a jogerős ítélet csak a felülvizsgálati kérelemben megjelölt jogszabályok alapján vizsgálható felül, tiszteletben tartva a felek rendelkezési jogát. E szabály alól a Pp. 275. § (2) bekezdése két kivételt fogalmaz meg, a per hivatalból való megszüntetésének esetét, valamint a Pp. 252. § (1) bekezdésében meghatározott ún. abszurd hatályon kívül helyezési okok (ha a határozatot hozó bíróság nem volt szabályszerűen megalakítva, illetve ha a határozat meghozatalában olyan bíró vett részt, akivel szemben a törvény értelmében kizáró ok áll fenn) fennállását, melyek súlyos, nem orvosolható jogszabálysértések. Egyéb eljárási jogszabálysértés csak akkor vezethet a jogerős határozat egészben, vagy részben történő hatályon kívül helyezéséhez, ha a fél a felülvizsgálati kérelemben, vagy csatlakozó felülvizsgálati kérelemben megjelöli.

 [19]	Jelen ügyben a Kúria hivatalból észlelte, hogy a felperes keresetét a Pp. 335/A. § (1) bekezdésébe ütközően az első érdemi tárgyalást követően változtatta meg. Érdemi védekezését teljes más jogalapra helyezte azáltal, hogy a Jogcímrendelet egyes rendelkezéseinek téves értelmezésére és alkalmazására hivatkozással kérte az alperes határozatának a felülvizsgálatát, mely jogszabálysértésre korábban nem hivatkozott.

 [20]	A Kúria számos döntésében rámutatott arra, hogy a közigazgatási perekben a keresetindításra nyitva álló 30 napos határidőn belül a félnek konkrét jogszabálysértésre is utalnia kell. Nem fogadható el, ha a fél 30 napon túl határozza meg a kereset irányultságát (EBH 2016.K.11., BH 2016.69), mivel a közigazgatási perben az első tárgyaláson lehet a keresetet megváltoztatni.

 [21]	Az elsőfokú bíróság ítéletében kizárólag a felperes tiltott keresetváltoztatásnak minősülő kérelmét bírálta el. A jogerős ítélet a keresetlevélben megjelölt egyéb eljárásjogi hivatkozások kapcsán érdemi megállapításokat nem tartalmaz. Ezáltal a kereseti kérelem egyes részei elbírálás nélkül maradtak. Ezek olyan súlyú eljárásjogi jogszabálysértések, amelyek az ügy érdemére is kihatottak, ennek ellenére a Kúria az észlelt eljárásjogi jogszabálysértést hivatalból nem vette figyelembe a felülvizsgálati kérelem elbírálása során, mivel arra az alperes a felülvizsgálati kérelmében nem hivatkozott. 

 [22]	Az alperes felülvizsgálati kérelmét kizárólag arra alapítottan terjesztette elő, hogy a bíróság ítéletében tévesen értelmezte a Jogcímrendelet 5. § (4), (5) bekezdésében, valamint 6. § (8) és (10) bekezdésében foglalt előírásokat. A Kúria  az érdemi vizsgálatot ezen hivatkozások tekintetében végezte el, melynek során az alábbiakat állapította meg.

 [23]	A Kúria álláspontja szerint az elsőfokú bíróság az ügyben irányadó tényállást a rendelkezésre álló adatok alapján helytállóan állapította meg, ennek körében azt is megfelelően rögzítette az ítéletében, hogy a felperes engedélyesnek az F. B. „fa” Kft. kedvezményezettnek minősül a perbeli ügyben. Ellenben a támogatott egészségügyi szolgáltatás, a támogatás igénylésének és kifizetésének rendjét és a támogatási igény elbírálásában közreműködő hatóságok feladatkörét érintő egyes megállapításai tévesek.

 [24]	Elöljáróban le kell szögezni, hogy az egyes állatbetegségek megelőzésével, illetve leküzdésével kapcsolatos támogatás egy olyan speciális támogatási forma, melynek rendszerében a folyósítás nem közvetlenül a támogatott állat-egészségügyi szolgáltatást igénybe vevő állattartó (jogosult), hanem a támogatott szolgáltatást nyújtó vállalkozás részére történik. Ebből adódóan a támogatás igénylésének és kifizetésének egy speciális eljárási rendje érvényesül.

 [25]	A Jogcímrendelet 4. § (1) bekezdés és (2) bekezdései rendelkeznek az intézkedésben résztvevők köréről. Az (1) bekezdés alapján támogatott állat-egészségügyi szolgáltatást az a természetes személy, jogi személy, vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezet (a továbbiakban: kedvezményezett) vehet igénybe, aki a jogszabály által meghatározott feltételekkel rendelkezik. A részvétel egyik előfeltétele a 4. § (1) bekezdés b) pontja alapján a telephely szerint illetékes megyei kormányhivatal élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi igazgatóságának a jóváhagyása. 

 [26]	A jóváhagyási kérelmet az állattartónak a Jogcímrendelet 5. § (1) bekezdése alapján évente egy alkalommal az élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi igazgatósághoz kell benyújtania. A támogatott állat-egészségügyi szolgáltatás igénybevételére való jogosultságról az 5. § (4) bekezdése alapján az élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi igazgatóság hoz döntést.

 [27]	Jóváhagyásra csak az az állattartó jogosult, aki a Jogcímrendelet 5. § (2) bekezdésében felsorolt jogosultsági feltételeknek megfelel.  Állattartónak – többek között – nyilatkoznia kell arra vonatkozóan, hogy nem áll csőd-, felszámolási, vagy végelszámolás alatt, illetve természetes személy esetében nem áll gazdálkodási tevékenységével összefüggő végrehajtási eljárás alatt. [5. § (2) bekezdés cd) pont]

 [28]	Jelen ügyben az állattartó F. B. Kft. 2013. december hónapban a támogatott szolgáltatás igénybevételéhez szükséges valamennyi jogszabályi feltételt teljesítette, így a jóváhagyó határozat kiadásának jogszabályi akadálya nem volt. 

 [29]	A Jogcímrendelet 5. § (6) bekezdése alapján a jóváhagyás a kedvezményezettet csak az adott naptári évben jogosítja fel a támogatott állategészségi szolgáltatás igénybevételére. Jelen ügyben a kedvezményezett részére kiadott jóváhagyó határozat a jogosultság érvényességét 2013. december 13. és 2014. december 31. napja közötti időszakra állapította meg és a kedvezményezettet baromfi fajú állatállománya tekintetében kétféle állat-egészségügyi szolgáltatás igénybevételére jogosította.

 [30]	A perben vitás kérdésként merült fel, hogy a jóváhagyó határozatban megjelölt időtartamban elvégzett szolgáltatás meddig minősül támogatottnak, ha a kedvezményezett a jóváhagyott határozat kiállítását követően kerül olyan helyzetbe, hogy a Jogcímrendelet 5. § (2) bekezdése szerinti okból nem lenne jogosult az Igazgatóság által megállapított jóváhagyásra. Mindezen  változás az engedélyesre milyen jogkövetkezményekkel jár.  

 [31]	A támogatási kérelem benyújtásakor hatályos Jogcímrendelet 5. § (5) – (8) bekezdései szerint:

(5) „A jogosultsághoz való döntés meglétét az engedélyes köteles ellenőrizni. Támogatás csak a jogosultságról való döntés keltét követően elvégzett állat-egészségügyi szolgáltatás után igényelhető. 

(6 A jogosultság megállapításának hiányában az elvégzett szolgáltatás nem minősül támogatottnak és a kedvezményezett köteles az elvégzett szolgáltatásról kiállított számla teljes összegét kifizetni az engedélyes részére.  A jóváhagyásra kedvezményezettet csak az adott naptári évben jogosítja fel a támogatott egészségügyi szolgáltatás igénybevételére. A jogosultsági döntés hiányában teljesített, vagy a jóváhagyási kérelemben nem szereplő állat-egészségügyi szolgáltatást tartalmazó számla alapján igényelt támogatás jogosulatlanul igénybe vett támogatásnak minősül. 

(7) Az engedélyes a kedvezményezett részére az elvégzett szolgáltatásról számlát állít ki, amely tételesen tartalmazza az állatfaj megnevezését, az állategészségügyi szolgáltatás 1. számú melléklet szerinti megnevezését, ellenértékét, valamint a szolgáltatás ellenértékének támogatástartalmát. A támogatástartalom nem haladhatja meg az adott támogatási jogcímhez az 1. számú mellékletben meghatározott maximális összeget. A nem laboratóriumi diagnosztikai vizsgálatról kiállított számlákon szerepelnie kell a kedvezményezett ügyfél-azonosítójának és nyilatkozatának, amellyel igazolja a szolgáltatás teljesítését.

(8) A kedvezményezett az engedélyesnek a bruttó számlaérték és a támogatástartalom különbözetét fizeti meg. A támogatási keret kimerülése, illetve valamely jogosultsági feltétel nem teljesítése esetén a kedvezményezett köteles az engedélyes részére a számla teljes összegét kifizetni.”

 [32]	A felperes, mint engedélyes a Jogcímrendelet 5. § (5) bekezdése alapján őt terhelő jogszabályi kötelezettségének eleget tett, a jogosultságról szóló döntés meglétéről a támogatási kérelem benyújtását megelőzően meggyőződött, a jóváhagyás számát a támogatás iránti kérelmén feltüntette. 

 [33]	A támogatási kérelem benyújtására való jogosultság azonban nem teremt egyben igényjogosultságot is a támogatás folyósítására a jóváhagyó határozatban megjelölt teljes időszakban, ha időközben a kedvezményezett vonatkozásában a Jogcímrendelet 5. § (2) bekezdésében nevesített valamely kizárási ok következett be. Erre utal a Jogcímrendelet 5. § (8) bekezdése, mely szerint valamely jogosultsági feltétel nem teljesítése esetén a kedvezményezett köteles az engedélyes részére a számla teljes összegét kifizetni. 

 [34]	Az alperes a kérelem elbírálása során észlelte, hogy a kedvezményezett 2014. július 30. napjától felszámolás alá került. A felperes a kedvezményezett felé 2014. szeptember 15-én 2014. augusztusi teljesítésű számlákat állított ki, mely számlák C001 technikai kóddal jelölt kapcsolódó állat-egészségügyi szolgáltatásokat is tartalmaztak.

 [35]	A Jogcímrendeletnek a kérelem benyújtásának időpontjában hatályos 6. § (1) bekezdése alapján az engedélyes a tárgyhónapban elvégzett szolgáltatásokról legkésőbb a tárgyhónapot követő hónap 20. napján kiállított számlák másolatát a 4. számú melléklet szerinti adattartalmú támogatási kérelméhez csatolva a tárgyhónapot követő hónap 20. napjáig postai úton köteles megküldeni a kedvezményezett telephelye szerint illetékes élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóságnak. 

 [36]	A Jogcímrendelet alkalmazásában a tárgyhónap a 2. § c) pontja alapján a támogatott szolgáltatás elvégzésének hónapja. A C001 technikai kóddal jelölt kapcsolódó állat-egészségügyi szolgáltatás esetén a Jogcímrendelet 6. § (1a) bekezdése nem sertés állatfaj esetében a szolgáltatás elvégzésének hónapját a Traces rendszer bevezetéséről és a 92/486. EGH határozat módosításáról szóló 2004. március 30-kai 2004/292/EK Bizottsági határozat alapján kiállított „Bizonyítvány a közösségen belüli kereskedelemhez” nyomtatvány, vagy az élő állatok belföldi szállításának állat-egészségügyi szabályairól szóló 87/2012.(VIII.27.) VM rendelet 2. sz. melléklet szerinti bizonyítvány („Állategészségügyi bizonyítvány a gazdaságból” című nyomtatvány) keltének hónapjában határozta meg. 

 [37]	A felperes kérelméhez mellékelte a C001 technikai kóddal ellátott szolgáltatások elvégzésének hónapját igazoló állat-egészségügyi bizonyítványokat, melyek minden esetben 2014. augusztus hónapban lettek kiállítva. Ebből adódóan a júliusi teljesítési dátumra történő felperesi hivatkozás ellentétes a Jogcímrendelet 6. § (1a) bekezdése szerinti előírással.

 [38]	A 2014. augusztusi teljesítésű C001 kódszámú támogatott szolgáltatás igénybevételére a kedvezményezett a Jogcímrendelet 5. § (2) bekezdés cd) pont szerinti feltétel hiányában már nem volt jogosult. Ebből következően a felperes, mint engedélyes sem jogosult azon támogatási összegre, amelyet a felszámolás kezdő időpontját követően igényelt. 

 [39]	A támogatási kérelem érdemi elbírálása körében az alperesi hatóságot e jogosultsági feltételek vizsgálata is megillette, az elsőfokú bíróságnak az ezzel ellentétes álláspontját a Kúria az alábbiak miatt nem tartotta megalapozottnak.

 [40]	A Jogcímrendelet a támogatás igénylésének rendjére vonatkozó speciális eljárási szabályokat rögzít. A támogatás igénylésének a joga a támogatott szolgáltatás nyújtóját, az engedélyest illeti meg, aki kérelmét a Jogcímrendelet 6. § (1) bekezdése alapján nem a támogatást folyósító szervhez, hanem a jóváhagyó határozatot kiadó hatósághoz köteles benyújtani.

 [41]	A Jogcímrendelet 6. § (5) – (8) és (10) bekezdései alapján a támogatási kérelmek elbírálása az alábbiak szerint történik.

(5) „Az élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi igazgatóság támogatási összegként a számla szerinti, de legfeljebb az 1. számú mellékletben meghatározott elszámolható szolgáltatási értékeket veszi figyelembe, illetve ellenőrzi a támogatási kérelmen szereplő kedvezményezetteknek a csatolt számlákon feltüntetett szolgáltatások igénybevételére vonatkozó jogosultságát.
(6) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi igazgatóság a jóváhagyásról szóló döntés, a támogatási kérelem, valamint a számlák alapján megállapítja a támogatásra való jogosultságot, és – az 1. számú mellékletben meghatározott elszámolható értékekre figyelemmel – a támogatási összeget, és azt az engedélyes támogatási kérelmén igazolja.
(7) Az élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi igazgatóság az igazolással ellátott támogatási kérelmeket azok mellékleteivel, valamint a benyújtás időpontját igazoló dokumentummal, engedélyesenként elkülönítve folyamatosan a beérkezéstől számított 15 napon belül, de legkésőbb tárgyhónapot követő hónap utolsó napjáig megküldi az MVH Piaci Támogatások és Külkereskedelmi Intézkedések Igazgatósága (a továbbiakban: MVH PKI) részére.
(8) Az MVH a támogatási kérelmeket az MVH PKI részére történő benyújtásuk sorrendjében, a Tv. 56. § (2) bekezdés i) pontjában foglalt elutasítási ok figyelembevétele nélkül bírálja el, majd döntést hoz a támogatás összegéről és azt kedvezményezettenkénti részletezésben közli az engedélyessel. Hiányosan vagy hibásan benyújtott támogatási kérelmek esetén a benyújtási sorrendet a hiánypótlás, kiegészítés benyújtása határozza meg.

 [42]	(10) Amennyiben az MVH megállapítja, hogy a kedvezményezett a támogatott szolgáltatásra nem vagy a támogatási kérelemben feltüntetettnél kisebb összegben jogosult, a kedvezményezett a jogosulatlanul igénybe vett szolgáltatás támogatás-tartalmának összegét – az 5. § (1) bekezdés szerinti jóváhagyási kérelem aláírásával tett kötelezettségvállalásának megfelelően – köteles az engedélyes részére megfizetni.”

 [43]	Az elsőfokú bíróság azt helytállóan rögzítette az ítéletben, hogy az elsőfokú hatóság és az alperes hatásköre kiterjed a támogatás iránti kérelem elbírálására, mivel a Jogcímrendelet 6. § (9) bekezdése alapján az MVH az a szerv, aki támogatott jóváhagyás összegéről jogosult határozati formában döntést hozni és a határozat alapján a támogatást folyósítani, ha a megfelelő forrás rendelkezésére áll.  Az MVH eljárásában a kérelem érdemi elbírálása azonban nem korlátozódik a támogatási kérelemben az élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság által leigazolt összeg kifizetéséről történő rendelkezésre. A Jogcímrendelet 6. § (10) bekezdésének nyelvtani értelmezése alapján is az a következtetés vonható le, hogy az alperes az a szerv, aki megállapítja, hogy a kedvezményezett a támogatott szolgáltatásra nem, vagy a kérelemben feltüntetettnél kisebb összegre jogosult és ezen megállapításához csak figyelembe veszi a Jogcímrendelet 6. § (6) bekezdése szerint igazoltakat.
 
 [44]	Jelen esetben a kérelmek elbírálásában közreműködő élelmiszerlánc-biztonsági és állategészségügyi igazgatóság szerepe nem más, mint a kérelem érdemi elbírálására jogosult alperesi hatóság eljárásának gyorsítása, az ún. előzetes szűrő funkció betöltése. 

 [45]	A kérelmek begyűjtését végző igazgatóság ellenőrzési jogköre a számlákon feltüntetett szolgáltatások igénybevételére vonatkozó jogosultság formai vizsgálatát érintően annak megállapítására terjed ki, hogy a kedvezményezett rendelkezik –e jóváhagyással, a jóváhagyó döntés alapján jogosult-e a leszámlázott szolgáltatás igénybevételére és a leszámlázott összeg támogatástartalma nem haladja-e meg az 1. sz. mellékletben meghatározott elszámolható értéket. Mindez nem jelenti azt, hogy az érdemi döntés meghozatala során az MVH, mint ügydöntő hatóság a jogosultsági feltételek teljesülését érintően az illetékes  élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi igazgatóság igazolásában foglaltakhoz oly módon lenne kötve, hogy az abban rögzített adatokat tényként elfogadva, azok valóságtartalmát ne vizsgálhatná meg.

 [46]	A Kúria megállapította, hogy az elsőfokú bíróság a Jogcímrendelet 6. § (8) bekezdésében írtakat,  – mely szerint az alperes a támogatás iránti kérelem elbírálása során nem veheti figyelembe, ha a támogatás igény benyújtója a felszámolási, végelszámolási, vagy adósságrendezési eljárás alatt áll –  is tévesen értelmezte.

 [47]	A Jogcímrendelet 6. § (8) bekezdése előírja, hogy az MVH a támogatási kérelmeket a 2007. évi XVII. törvény 56. § (2) bekezdés i) pontjában foglalt elutasítási ok figyelembe vétele nélkül bírálja el.  A felhívott rendelkezés alapján a kérelmet érdemi vizsgálat nélkül el kell utasítani, ha:
„i) ha a támogatást igénylő, a pénzügyi következményekkel járó intézkedésekben való részvétel iránti kérelmet, felszámolási, végelszámolási, vagy adósságrendezési eljárás alatt álló ügyfél nyújtotta be, kivéve, ha jogszabály ettől eltérően rendelkezik.” 

 [48]	Jelen ügyben a támogatást igénylő felperes, mint engedélyes kérelmét a felülvizsgált közigazgatási eljárásban az MVH nem utasította el érdemi vizsgálat nélkül arra hivatkozással, hogy a kedvezményezett felszámolás alatt áll, hanem azt az elsőfokú hatóság érdemben vizsgálta, melynek részben helyt is adott.

 [49]	A Kúria végül megjegyzi, hogy téves a jogerős ítélet azon megállapítása is, hogy az alperes határozatának tartalmaznia kellett volna a Jogcímrendelet 2014. november 9. napján hatályba lépett 6. § (10) bekezdésének azon rendelkezését, mely szerint „a kedvezményezett az MVH határozata alapján köteles az engedélyes részére megfizetni a számla teljes összegét”. 

 [50]	A rendelet 11. §-a előírja, hogy a Jogcímrendelet 5. §-ának, 6. §-ának, az 1., 2., 3., 4., 5. és 6. számú mellékletének, a 24/2014.(IX.6.) FM rendelettel megállapított rendelkezését a 2014. november 1-jét követően elvégzett szolgáltatásokra kell alkalmazni. Ebből következően a 24/2014.(IX.6.) FM rendelet 4. § (5) bekezdésével módosított Jogcímrendelet 6. § (10) bekezdés jelen ügyben nem irányadó, figyelemmel arra, hogy a felperes 2014 augusztusában elvégzett szolgáltatások vonatkozásában terjesztette elő támogatás iránti kérelmét.

 [51]	A Kúria a fentiek alapján a felülvizsgálati kérelemnek helyt adott és a Pp. 275. § (4) bekezdése alapján a jogszabálysértő jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte és a felperes keresetét elutasította.

Az döntés elvi tartalma

 [52]	Az egyes állatbetegségek megelőzésével, illetve leküzdésével kapcsolatos támogatás kifizetése iránti eljárásokban a mezőgazdasági igazgatási szerv az ügydöntő hatóság, aki nincs kötve az élelmiszerlánc-biztonsági és állat-egészségügyi igazgatóság igazolásában foglaltakhoz. A kedvezményezett támogathatóságát a kérelem mellékleteként benyújtott okiratok alapján érdemben vizsgálhatja.

Záró rész

 [53]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a Pp. 274. § (1) bekezdése alkalmazásával tárgyaláson kívül bírálja el, kivéve ha a felek bármelyike tárgyalás tartását kéri, vagy a Kúria a tárgyaláson való elbírálást szükségesnek tartja. A tárgyalás tartását a felek egyike sem kérte, s mivel a Pp. 276. § (2) bekezdése a felülvizsgálati kérelem kiegészítését, a Pp. 275. § (1) bekezdése pedig a bizonyítást zárja ki, nem merült fel az ügy megtartásának szükségessége. A Kúria a felülvizsgálati kérelmet tárgyaláson kívül bírálta el és a Pp. 272. § (1) bekezdésének megfelelően a rendelkezésre álló iratok alapján döntött.

 [54]	Az alperes felülvizsgálati kérelme eredményre vezetett, ezért a Kúria a Pp. 270. § (1) bekezdése alapján alkalmazandó Pp. 78. § (1) bekezdése alapján kötelezte a felperest az alperes első fokú és a felülvizsgálati eljárásban felmerült összperköltsége megfizetésére. 

 [55]	A Kúria a Pp. 270. § (1) bekezdés alapján alkalmazandó Pp. 78. § (1) bekezdése és a költségmentesség alkalmazásáról a bírósági eljárásban szóló 6/1986.(VI.26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése alapján rendelkezett az elsőfokú és a felülvizsgálati eljárásban feljegyzett eljárási illetékről, melynek megfizetésére a pervesztesnek minősülő felperest kötelezte.

Budapest, 2017. november 7.

Dr. Balogh Zsolt s.k. a tanács elnöke, Dr. Dobó Viola s.k. előadó bíró, Dr. Horváth Tamás s.k. bíró