A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kfv.I.35.074/2018/6.

A tanács tagjai: dr. Hajnal Péter a tanács elnöke, Huszárné dr. Oláh Éva előadó bíró, dr. Heinemann Csilla bíró
	
A felperes: dr. felperes neve 
	
A felperes képviselője: 
	
Az alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbezési Igazgatósága (alperes címe)
	
Az alperes képviselője: dr. Kokas András kamarai jogtanácsos
	
A per tárgya: adóügyben hozott közigazgatási határozat

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: alperes
	
A felülvizsgálni kért jogerős határozat: a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 10.K.32.693/2017/2. számú ítélete

Rendelkező rész 

A Kúria a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 10.K.32.693/2017/2. számú ítéletét hatályon kívül helyezi, és a felperes keresetét elutasítja.

Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 30.000 (harmincezer) forint együttes elsőfokú és felülvizsgálati perköltséget. 

Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak - külön felhívásra - 30.000 (harmincezer) forint kereseti és 70.000 (hetvenezer) forint felülvizsgálati eljárási illetéket.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.

Indokolás

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]	A felperes a 2016. 10. 11. napján elektronikusan benyújtott 16T101 bejelentő és változásbejelentő lap kitöltésével 2016. 10. 03. napjával jelentkezett be a KATA hatálya alá. A bejelentő lap 17. rovatában a 2016.10. hónapra már a tételes adófizetési kötelezettség alóli mentesülésről nyilatkozott, majd a 2016. 10. 12-i keltezésű beadványában is előadta, hogy mivel gyermeke október 18-án tölti be a 3. életévét és ekkor szűnik meg a gyermeknevelési ellátás, amely több mint 30 napja fennáll, októberre nem fizet adót. 

[2]	Az elsőfokú adóhatóság elutasította a mentesség iránti kérelmet. Indokolása szerint a felperes KATA alanyisága csak 2016. 10.03. napjától kezdődően áll fenn, csak ezen időponttól tartozik a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló 2012. évi CXLVII. törvény (a továbbiakban: Ka.tv.) hatálya alá, azaz csak ekkortól minősül kisadózónak. A Ka.tv. 8. § (9) bekezdés a) pontja szerinti feltétel nem teljesült, ezért 2016.10. hónap vonatkozásában a felperest 50.000 forint KATA fizetési kötelezettség terheli. 

[3]	Az alperes a 2233810790 számú határozatával helybenhagyta az elsőfokú döntését. A Ka.tv. 8.§ (9) és (10) bekezdéseinek összevetése alapján kifejtette, hogy a tételes alóli mentesség szabályait azon időszakban lehet a kisadózó egyéni vállalkozóra alkalmazni, amely időszakban a Ka.tv. alanyaként végzi tevékenységét, nem lehet olyan időszakot figyelembe venni, amikor a kisadózó magánszemély még nem tartozott a Ka.tv. hatálya alá. A szabályozás célja az, hogy hó közben kezdődő és a következő hónapban megszűnő, legalább 30 napon át tartó mentesülési ok esetén legalább egy egész hónapra ne álljon fenn a fizetési kötelezettség. Ezen szabály hiányában ugyanis mindkét hónapra meg kellene fizetni a KATA teljes összegét. A felperes esetében az október havi adófizetési kötelezettség alóli mentesülésre a jogszabály nem ad lehetőséget. A Ka.tv-ben nincs méltányosság gyakorlására vonatkozó előírás.
Az elsőfokú ítélet
[4]	Az elsőfokú bíróság az alperesi határozatot megváltoztatta és megállapította, hogy a felperesnek a 2016. október hónapban nem keletkezett a kisadózó vállalkozások tételes adója szerinti adófizetési kötelezettsége. 

[5]	Megállapította, hogy a Ka.tv. szabályozása kógens, az azt jogszerűen választó egyéni vállalkozó az adóalanyiság időszakában havonta tételes adó megfizetésére kötelezett, annak teljesítése esetén pedig biztosítottnak minősül. 

[6]	A Ka.tv. a 8.§ (9) és (10) bekezdéseiben meghatározott okok, állapotok fennállásához köti a mentességet, azonban a szabályozás nem tartalmaz olyan kifejezett előírást, hogy a tételes adó alóli mentesség szabályait is csak azon időszakban lehet a kisadózó egyéni vállalkozóra alkalmazni, amely időszakban a Ka.tv. alanyaként, a Ka.tv. hatálya alatt állóként végzi tevékenységét. Az alperes a 30 napos kisegítő szabályt a töredék hónapokra nézve rögzített számítási módon vetítette rá a felperes esetére. A felperes 2016. 10. 03. napjától kezdődően KATA alanyisággal bírt, a tételes adófizetési kötelezettség alóli mentesség, esetében a 2015. 10. 19-ével induló GYES legalább 30 napon keresztül fennálló állapota nem szűkíthető le kizárólag a KATA alanyaként eltöltött időszakára, mivel a KATA alanyiság kogens feltételét a mentességhez a jogszabály kötelezően nem kötötte hozzá. 

[7]	Az elsőfokú bíróság a jogszabály nyelvtani értelmezéséből kiindulva egyetértett a felperes álláspontjával. Kitért arra, hogy a jogszabály nem értelmezhető kizárólagosan fiskális szempontból, mivel a jogalkotó célja a kisvállalkozások adminisztrációs terheinek és adóterheinek csökkentése, a foglalkoztatás növelése, a kisvállalatok munkaerő-piaci betöltött szerepének, súlyának növelése is volt. A fiskális értelmezés nem áll összhangba az Alaptörvény 28. cikkében foglalt jogértelmezési irányvonallal. A mentesítés alperes általi szűkítő értelmezése a GYES-en lévő kismamák vagy egyéb célzott kisvállalkozói adózói kör terheit erősíti. 

A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem
[8]	Az alperes felülvizsgálati kérelmében a jogerős ítélet hatályon kívül helyezését, és elsődlegesen a felperes keresetének elutasítását, másodlagosan az elsőfokú bíróság új eljárásra, új határozat hozatalra utasítását kérte. 

[9]	Álláspontja szerint a tételes adó alóli mentességre vonatkozó rendelkezések alkalmazása során figyelemmel kell lenni arra, hogy a Ka.tv. személyi hatálya a bejelentett kisadózókra terjed ki. A tevékenységet kezdő egyéni vállalkozó a szándék bejelentésével egyidejűleg dönthet a kisadózó vállalkozások tételes adója szabályainak alkalmazása mellett, így gyakorlatilag az állami adóhatósághoz történő bejelentkezéssel válik a Ka.tv. hatálya alá tartozó adózónak. Ennél fogva a tételes adó alóli mentesség szabályait is azon időszakban lehet a kisadózó egyéni vállalkozóra alkalmazni, amely időszakban a Ka.tv. alanyaként végzi tevékenységét. Az a körülmény, hogy az adó egészét meg kell fizetni a bejelentés hatálya alatt megkezdett minden naptári hónapra, nem jár azzal, hogy a tételes adó alóli mentesülés esetköreinek vizsgálata során olyan időszakot is figyelembe lehetne venni, amikor ő maga még nem tartozik a Ka.tv. hatálya alá. Ez eredményezi azt, hogy a 30 napos kisegítő szabályt nem lehet olyan intervallumban folyósított ellátást is figyelembe venni, amely ellátásban a magánszemély a KATA alanyiság kezdő napját megelőző időszakban részesült. A mentességet megalapozó körülmények szempontjából csak a KATA alanyiság kezdő időpontját lehet alkalmazni. Az elsőfokú bíróság ezen kisegítő szabály kiterjesztő értelmezésével jogszabálysértően járt el. 

[10]	A felperes ellenkérelmében a jogerős ítélet hatályban tartását kérte.

A Kúria döntése és jogi indokai
[11]	Az alperes felülvizsgálati kérelme alapos.

[12]	A Kúria a Polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. tv. (a továbbiakban: Pp.) 272.§ (2), 275.§ (1) és (2) bekezdéseinek megfelelően a jogerős ítéletet csak a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között, a rendelkezésre álló iratok alapján, az ott megjelölt jogszabályok szerint vizsgálta felül. 

[13]	A perbeli esetben alkalmazandó Ka.tv. hatálya az 1.§ (1) bekezdés értelmében akkortól terjed ki az érintett adózókról, amikortól az adózók vállalkozási tevékenységükhöz ezt az adózási módot választják. A Ka.tv. 4.§ (2) bekezdésének megfelelően tevékenységét év közben kezdő vállalkozás ezen választás bejelentését az állami adóhatósághoz való bejelentkezéssel egyidejűleg teljesítheti. Ebben az esetben az adóalanyiság a vállalkozás nyilvántartásba vételének napjával vagy - ha az korábbi időpont - a létesítő okirat ellenjegyzésének napjával - jön létre. Az adózókra nézve a Ka.tv-ből származó jogok és kötelezettségek ezen nyilvántartásba vételnek az időpontjától keletkeznek. A nyilvántartásba vétel 2016. 10. 03-i időpontjára a felperes kifejezett és egyértelmű nyilatkozatot tett, azt a későbbiekben sem vitatta.

[14]	A Ka.tv. az adó mértékének, esedékességének meghatározása mellett tartalmaz mentességi szabályokat is. 
A 8.§ (9) bekezdés a) pontja szerint nem kell megfizetni a kisadózó után az (1), a (2), valamint a (4a) bekezdés szerinti adót azon hónapokra vonatkozóan, amelyek egészében a kisadózó táppénzben, baleseti táppénzben, csecsemőgondozási díjban, gyermekgondozási díjban, gyermekgondozást segítő ellátásban, gyermeknevelési támogatásban vagy ápolási díjban részesül. A 8.§ (10) bekezdés értelmében nem kell megfizetni a kisadózó után az (1), a (2), valamint a (4a) bekezdés szerinti adót azon hónapokra vonatkozóan sem, amelyben a (9) bekezdés a)-c) és e) pontjai szerinti állapot megszűnik akkor, ha ez az állapot legalább 30 napig fennállt. A 30 nap számítása szempontjából figyelmen kívül kell hagyni azt az időszakot, amelyre vonatkozóan a (9) bekezdés szerint a kisadózó után az adót nem kell megfizetni.

[15]	A Ka.tv. ezen mentességi szabályai ahhoz az adózási eseményhez kötődnek, amikor a kisadózó, azaz az adó alanya részesül - pl. felperes esetében - gyermekgondozást segítő ellátásban. Az a társadalombiztosítási ellátás, amit az érintett személy nem kisadózóként kap, nem vehető figyelembe mentességi okként. A mentességi okok szabályozása körében a jogalkotó nem volt elzárva ettől eltérő norma megalkotástól, de erre nem került sor.

[16]	A bíróságnak lehetősége van arra, hogy az Alaptörvény 28. cikke szerint eljárva a közteherviselést érintő sarkalatos törvény esetében is értelmezze a jogszabályt. A lehetséges értelmezési módozatok közül az az irányadó, ami a józan észnek és a közjónak megfelelő, erkölcsös és gazdaságos célt szolgál. A Kúria az Alaptörvény 28. cikk alkalmazásával irányadónak azt az értelmezést tekinti, amely szerint az adófizetéshez kapcsolódó jogok és kötelezettségek egymásra tekintettel és egyidejűleg keletkeznek és szűnnek meg. Az adófizetési kötelezettség alóli mentesülés az adófizetési kötelezettséghez kapcsolódó speciális jogosítvány, a jog/kötelezettség kapcsolat következtében - kifejezett törvényi lehetőség hiányában - eltérő időbeli hatály a mentességre nézve nem definiálható. Az Alaptörvény 28. cikkén alapuló értelmezés ugyanazon eredményre vezette a Kúriát, mint a [15] pont szerinti nyelvtani értelmezés. Az alperes érvelése ennek megfelelt, az nem tekinthető kizárólagosan fiskális szempontú jogalkalmazásnak. Megjegyzi a Kúria, hogy a közterhet megállapító sarkalatos törvény megalkotása és alkalmazása során a fiskális szempont soha nem zárható ki, azt, mint minden más egyéb szempontot, figyelembe kell venni. 

[17]	A felperes esetében a Ka.tv. 8.§ (9) bekezdés szerinti mentességi ok azért nem alkalmazható, mert nem kapott 2016. október hónap egészében gyermekgondozást segítő ellátást (GYES-t), a 8.§ (10) bekezdés pedig azért nem, mert 2016. október hónapot megelőzően nem mint kisadózó kapta az ellátást, így a legalább 30 napos időtartamba a megelőző időszak nem számítható be. Ezért a Kúria a Pp. 275.§ (4) bekezdése és 339.§ (1) bekezdése alapján a jogerős ítéletet hatályon kívül helyezte, és a felperes keresetét elutasította. 

A döntés elvi tartalma

[18]	A KATA szerinti adózás során az adófizetési kötelezettség alóli mentesség szabályai ahhoz az adózási eseményhez kötődnek, amikor a kisadózó, azaz az adó alanya részesül a Ka.tv. 8.§ (9) bekezdés a) pontjában felsorolt társadalombiztosítási ellátásban. Amit az érintett személy nem kisadózóként kap, nem vehető figyelembe mentességi okként.    

Záró rész
[19]	A pervesztes felperest a Pp. 270. § (1) bekezdése szerint alkalmazandó Pp. 78. § (1) bekezdése alapján kötelezte a pernyertes alperes elsőfokú és felülvizsgálati költségének megfizetésére. 

[20]	A tárgyi illetékfeljegyzési jog folytán le nem rótt kereseti és felülvizsgálati illeték viselésére a Kúria az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 39.§ (3) bekezdés b) és d) pontjai, 45/A.§ (2) és 50. § (1) bekezdései alapján kötelezte a felperest.

[21]	A felülvizsgálati kérelmet a Kúria az alperes indítványára tárgyaláson bírálta el. 

Budapest, 2018. december 6.

dr. Hajnal Péter sk. a tanács elnöke, Huszárné dr. Oláh Éva sk. előadó bíró, dr. Heinemann Csilla sk. bíró