A Kúria
mint felülvizsgálati bíróság

ítélete

Az ügy száma: 	Kfv.IV.35.024/2019/5. szám

A tanács tagjai: Dr. Balogh Zsolt a tanács elnöke, Dr. Horváth Tamás előadó bíró, 
		   Dr. Dobó Viola bíró
	
A felperes: felperes neve 

A felperes képviselője: Dr. Német L. László ügyvéd
		   
Az alperes: alperes neve

Az alperes képviselője: Dr. Salamon Gergely László kormánytisztviselő
	
A per tárgya: köznevelési költségvetési támogatás 2016. évre

A felülvizsgálati kérelmet benyújtó fél: felperes
	
A felülvizsgálni kért jogerős határozat: Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 44.K.28.270/2017/5. számú ítélete

Rendelkező rész 

A Kúria 

- 	a Budapest Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 44.K.28.270/2017/5. számú ítéletét hatályában fenntartja; 

-	 kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 30.000 (harmincezer) forint felülvizsgálati eljárási költséget.

A 70 000 (hetvenezer) forint feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket az állam viseli.

Az ítélet ellen további felülvizsgálatnak nincs helye.

Indokolás

A felülvizsgálat alapjául szolgáló tényállás

[1]	A felperes mint fenntartó a Kölcsey Ferenc Gimnázium és Szakközépiskola, a 2015/2016. tanévben átmenetileg szünetelő telehelyei vonatkozásában gimnáziumi oktatás esti oktatás munkarendje jogcímen 105 fő után elszámolást nyújtott be a besenyődi (18 fő), a sarkadi (25 fő) és a téglási (62 fő) tagintézményeit illetően 2017. március 31. napján. 

[2]	Az alperes Budapesti és Pest Megyei Igazgatósága mint elsőfokú hatóság a felperes által benyújtott 2016. évben igényelt központi költségvetési támogatás igénybevétele jogosságának és felhasználásának 2016. január 1. és 2016. december 31-ig terjedő időszakra vonatkozó elszámolását ellenőrizte. Az ellenőrzés eredményeképpen az elsőfokú hatóság a 2017. június 6. napján kelt, BPMÁHI/2624-4/2017 számú határozatában a felperest 19.010.907 forint visszafizetésére, továbbá a jogosulatlanul igénybe vett támogatás után 204.505 forint kamat fizetésére kötelezte. A nemzeti köznevelésről szóló törvény végrehajtásáról rendelkező 229/2012. (VIII.28.) Kormányrendelet (a továbbiakban: Kormányrendelet) 37/D.§ (1) bekezdésén alapuló döntését az elsőfokú hatóság az alábbiakkal indokolta. A felperes a 2016. január 1. és 2016. december 31. közötti időszakra vonatkozó elszámolását 2017. március 31. napján történő érkezéssel nyújtotta be az elsőfokú hatósághoz. Az elsőfokú hatóság megállapította, hogy a felperes a Kormányrendelet 37/D.§ (1) bekezdésében foglalt augusztus 31. határidőn belül nem nyújtott be pótigénylést a b-i, s-i és t-i (62 fő) tagintézményeit, mint új telephelyeket illetően, mely határidő jogvesztő volt. Tekintettel arra, hogy a felperes részére a 2016. évben pótigénylési eljárás során 2016. szeptember 1-től nem állapított meg az elsőfokú hatóság támogatást a nevezett új telephelyek esetében, ezért a hivatkozott jogcímre vonatkozó felperesi elszámolás elutasításra került.

[3]	Az alperes a 2017. szeptember 13. napján kelt, KINCSTK/17808-5/2016 számú határozatával a felperes fellebbezésére eljárva az elsőfokú határozatot helybenhagyta az indokolás módosításával akként, hogy mivel a felperes a b-i, a s-i és a t-i tagintézményei működését szüneteltette, így a szüneteltetés befejezését követően folytatott működés nem értékelhető új telephely (feladatellátási hely) létrehozásaként vagy átvételeként. Az alperes a határozata indokolása módosításaként a Kormányrendelet 37/C.§ (1) bekezdésére hivatkozással azt mondta ki, hogy az új telephelynek nem minősülő feladatellátási hely esetén január 31. jogvesztő határidőig kell igényt bejelenteni. A felperes 2016. január 31-én a Kormányrendelet 37/C.§ (1) bekezdése alapján nyújtott be igénylést, viszont a b-i, s-i és t-i tagintézményeit illetően nem nyújtott be adatlapot, így támogatás sem került a nevezett telephelyekre megállapításra. A felperes 2016. augusztus 30. napján nyújtott be új köznevelési intézmény, új feladat-ellátási helyre vonatkozó igénylést, de ismételten nem nyújtott be adatlapot a nevezett három tagintézmény vonatkozásában, emiatt az elsőfokú hatóság nem is állapított meg támogatást a nevezett három tagintézményre. Az alperes kiemelte, hogy a felperes 2016. október 28. napján tett igénymódosítása során élt először a nevezett három tagintézményt illetően igénykérelemmel és akkor jelölt meg első ízben a b-i tagintézmény esetében 18 főt, s-i tagintézmény esetében 25 főt és t-i tagintézmény esetében 62 főt 2016. október 1-jei becsült létszámként. Az alperes hozzátette, hogy az EMMI/GIMNÁZIUM/IGÉNY adatlap kitöltési útmutatója is tartalmazza azt a törvényi előírást, hogy 2016. június 30-ig benyújtott igény esetén 2016. október 1-jei becsült, a 2016. október 31-éig benyújtott igény esetén már 2016. október 1-jei tényleges létszámot kell közölni a kérelemben. Mindemellett az alperes utalt arra is, hogy az elsőfokú hatóság ezen igénylést elutasította BPM-ÁHI/615-47/2016 számú határozatával, mely ellen nem élt fellebbezéssel a felperes. Az alperes felhívta a figyelmet arra, hogy ezen igénymódosítást elutasító határozat ellen a felperes nem élt jogorvoslattal, a felperes elfogadta tehát, hogy a b-i, s-i és t-i feladat-ellátási helyekre tekintettel a 2016. szeptember-december hónapokban nem részesül támogatásban. Az alperes utalt arra, hogy a felperes csak igénybe vett támogatással számolhat el, viszont a három nevezett tagintézményre tekintettel nem folyósítottak számára támogatást, így ezen feladat-ellátási helyekre nem számolhat el támogatást a 2016. évre vonatkozó elszámolásában.

A felperes keresete és az alperes védekezése

[4]	A felperes keresetében az alperesi határozat elsőfokú határozatra is kiterjedő hatályon kívül helyezését kérte az elsőfokú hatóság új eljárás lefolytatására kötelezésével. A felperes előadta, hogy az elszámolásához határidőben benyújtotta a dokumentumokat és a bizonyítékokat. Utalt arra, hogy 2016 januárjában még nem lehetett arról tudomása, hogy 2016. szeptember 1. napjáig jelentkeznek-e tanulók e három tagintézménybe, hogy a köznevelési tevékenységet tudja folytatni. Álláspontja az, hogy pótigénylést nem kellett benyújtania, ezért jogszerűen eljárva 2016. október 1. napján nyújtotta be a becsült létszámot, majd az elszámolás során érvényesítette a becsült létszámmal szemben a tényleges létszámot. Felperes állítása szerint a felülvizsgálni kért határozatokban a Kormányrendelet 37/C. § és a 37/D. §-ok alkalmazása sérült. 

[5]	Az alperes érdemi ellenkérelmében a kereset elutasítását kérte. Fenntartotta az alperesi határozatban foglalt megállapításokat és annak indokolását.

Az elsőfokú ítélet

[6]Környéki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság 44.K.28.270/2017/15. számú, 2018. november 12-én kelt ítélete szerint a felperes keresete nem megalapozott.

[7]	Az elsőfokú bíróság rámutatott, hogy a besenyődi, a sarkadi és a téglási tagintézmények nem tekintendőek új telephelynek, a szüneteltetést követően folytatott működés nem értékelhető új feladat-ellátási hely létrehozásaként. Azonban 2016. január 31. napjáig benyújtott kérelme nem tartalmazott a nevezett három tagintézmény vonatkozásában igénylést. A határidő a jogszabály értelmében jogvesztő.

[8]	Az indokolás rámutatott, hogy a felperes az alperes részére először 2016. október 28. napján terjesztett elő adatlapon becsült létszámot a nevezett három tagintézményt illetően. Ezt megelőzően a Kormányrendelet 37/C. § (1) bekezdése értelemében az 2016. október 1. napjára becsült létszámot nem jelentett, valamint 2016. október 1. napján sem jelentett le végleges létszámadatot. Az alperes részére a korábban lejelentett 2015. október 1-jére vonatkozó adat, nulla főben megjelölt ténylétszám állt rendelkezésre. 

[9]	A bíróság osztotta az alperes azon álláspontját, hogy a Kormányrendelet 37/C. § (1) bekezdése a támogatási kérelmek benyújtására megállapított január 31-jei jogvesztő határidő tekintetében nem tesz különbséget a szüneteltetett feladat-ellátási helyek és az új telephelyeknek nem minősülő feladat-ellátási helyek vonatkozásában. Az iratok alapján a felperes igénylése nem terjedt ki a tovább működtetni kívánt nevezett három tagintézményre, valamint 2016. október 1. napján sem érkezett végleges létszám adat ezen három tagintézményre vonatkozóan. Mivel az alperesnek nem állt ezért rendelkezésre sem a becsült, sem a tényleges létszámadat, így a felperes 2018. október 28. napján előterjesztett igénymódosítása nem volt értelmezhető, hiszen nem volt igény, amihez képest módosítani lehetett volna. 

[10]	A köznevelési intézmények támogatásának jogszabályi feltétele az a tanulói létszámadat, amelyek alapján a támogatás tervezhető, annak ténylegessé válása konkrét és megalapozott, amely után a támogatás folyósítható. Valamennyi adatközlés kötelező, így annak elmulasztása miatt a támogatás megvonására, vagy jogosulatlan igénybevétele miatt annak visszakövetelésére kerül sor. A bíróság szerint ezért az alperes döntése nem volt jogszabálysértő.

A felülvizsgálati kérelem és ellenkérelem

[11]	Az ügyben a felperes nyújtott be felülvizsgálati kérelmet. Ebben kérte, hogy a Kúria oly módon változtassa meg az elsőfokú bíróság ítéletét, hogy az alperes határozatát az elsőfokú határozatra is kiterjedően helyezze hatályon kívül és az elsőfokú közigazgatási szervet kötelezze új eljárás lefolytatására.

[12]	Kifogásolta az indokolásban, hogy 2016. október 28-án nem igénymódosítást, hanem pótigénylést nyújtott be a Kormányrendelet 37/C. § (4) bekezdése szerint. A szüneteltetésről az alperesnek tudomása kellett, hogy legyen. Ebből értelemszerűen következő nulla főhöz képest a módosítás fejezi ki a növekményt. 2016. október 1-jére vonatkozóan pedig már eleve tényszámot (nem becsült létszámot) jelentettek le. Az alperes a Kormányrendelet 37/C. §-án kívül a 37/N. § sérelmére hivatkozott. 

[13]	A felperes felülvizsgálati ellenkérelmében kérte a jogerős ítélet hatályában való fenntartását, a felülvizsgálati kérelem elutasítását. Arra hivatkozott, hogy a felperesnek becsült és tényleges adatokat kellett szolgáltatnia. A becsült adatok jogszabályi határidőben szolgáltatásakor csak becsült és nem tényadat állhatott rendelkezésre. Ebből következően a becsült adatok jelentési kötelezettségének elmulasztását a későbbi tényadatok lejelentése nem pótolhatja. 

[14]	A felperesnek az ellenkérelemre tett további észrevétele szerint 0 fős adatszolgáltatást a bejelentési nyomtatvány nem tett lehetővé. A köznevelés információs rendszeréből (KIR) továbbá az alperesnek tudomása kellett, hogy legyen a szüneteltetés tényéről. 

A Kúria döntése és jogi indokai

[15]	A felülvizsgálati kérelem nem megalapozott. 

[16]	A polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: régi Pp.) 275. § (1) bekezdése alapján a jogerős ítélet a rendelkezésre álló iratok alapján a felülvizsgálati kérelem és a csatlakozó felülvizsgálati kérelem keretei között vizsgálható felül.

[17]	Jelen ügyben a vitatott kérdés az, hogy a 2016. évre vonatkozóan milyen eljárási lépésekből állt a köznevelési költségvetési támogatás igénylése. 

[18]	A Kormányrendelet 37/A. §-a szerint e Fejezet alkalmazásában a) tárgyév: az a naptári év, amelyre tekintettel a támogatást megállapítják, illetve folyósítják, b) új köznevelési intézmény: az a köznevelési intézmény, amelyre vonatkozóan a fenntartó első alkalommal nyújt be igénylést támogatásokra.

[19]	Jelen ügyben eszerint nem új intézményről van szó, hiszen korábbi években már nyújtottak be igénylést támogatásra. 

[20]	A 37/C. § (1) bekezdés értelmében a fenntartó (az éves) támogatásokra vonatkozó kérelmét január 31-éig a kincstár fenntartó székhelye szerint területileg illetékes megyei igazgatóságához (e Fejezet alkalmazásában a továbbiakban: Igazgatóság) nyújthatja be. E határidő elmulasztása jogvesztő.

[21]	A 37/C. § (2) bekezdés szerint a kérelmet a) az átlagbér alapú támogatásra vonatkozóan aa) nevelési-oktatási intézmény esetében a tárgyévet megelőző év október 1-jei gyermek, tanulói ténylétszám, valamint a tárgyév október 1-jei becsült gyermek, tanulói létszám alapján, a miniszter és a kincstár által közösen meghatározottak szerint és a kincstár honlapján közzétett adatlapon kell benyújtani köznevelési intézményi, fenntartói szinten összesített formában, feladatellátási helyenként, a nevelő-oktató munkát közvetlenül segítő munkakörben foglalkoztatottak esetében intézményenként.

[22]	A 37/C. § (4) bekezdés szerint a fenntartó a becsült gyermek-, tanulólétszám változása miatt bekövetkező lemondást vagy pótigénylésre vonatkozó bejelentését a) a gyermek-, tanulólétszám alapján járó átlagbér alapú támogatás tárgyév szeptember-december hónapokra vonatkozó módosítására a tárgyév június 30-áig vagy október 31-éig kezdeményezi.

[23]	A felperesnek ezt az igényét elutasította az elsőfokú hatóság BPM-ÁHI/615-47/2016 számú határozatával, mely ellen nem élt fellebbezéssel a felperes. Így ennek alapján finanszírozásra sem került sor. Erre a jogi tényre figyelemmel állítható, hogy az igény teljesítésének a jogalapja nem volt elismert. A határozat új feladatellátási helyre hivatkozása ugyan jelen eljárásban nem állja meg a helyét, de az igény előzetes el nem ismerése igen. A becsült létszám vitatott körben való változásnak határidőben történt lejelentése, amire pedig a tárgyév során többször is van határidő, hiányzott. A Kúria egyetért az alperessel, hogy a tényadat jelentése nem pótolja az előzetes becsült létszám közlését. 

[24]	A 37/L. § (1) bekezdés értelmében a fenntartó a 37/C. § (2) és (3) bekezdése szerinti létszámadatok alapján igénybe vett támogatásokkal a ténylétszám adatok figyelembevételével, a kincstár és a miniszter által közösen meghatározott és a kincstár honlapján közzétett adatlapon köznevelési intézményi, feladatellátási helyenkénti, valamint fenntartói szinten összesített módon számol el az Igazgatóságnak.

[25]	Az elszámolásnak tehát előbb egy becsült, majd azután egy tényadatra kell épülnie oly módon, hogy egyik fázis sem hagyható ki, illetve nem cserélhetők fel. A jogi szabályozás logikáját nyilvánvalóan a költségvetési tervezés és elszámolás folyamata adja, amibe a köznevelési rendszer állami költségvetési finanszírozása [a nemzeti köznevelésről szóló 2011. évi CXC. törvény (a továbbiakban: Nkt.) 88. §-a] illeszkedik, az Nkt. végrehajtására vonatkozó Kormányrendelet fenti rendelkezései útján. 

[26]	A felperes észrevételében említett KIR az Nkt. 19. pontja (21-23. § -ai) alapján a köznevelési intézmények igazgatásának információs rendszere, amitől a finanszírozás pénzügyi lebonyolítása elválik. A szabályszerű elszámolási rendszer saját pénzügyi nyilvántartásra kell, hogy épüljön. Az egyéb nyilvántartások ezt számvitelileg nem helyettesíthetik. A pénzügyi fegyelem betartását nem helyettesítheti az egyéb igazgatási nyilvántartásoknak történő adatszolgáltatás egyébként megfelelő teljesítése sem.

[27]	Mindezek alapján a jogerős ítélet nem minősül jogszabálysértőnek, ezért a Kúria a régi Pp. 275. § (3) bekezdése alapján az elsőfokú bíróság határozatát hatályában fenntartotta. 

A döntés elvi tartalma

[28]	Köznevelési támogatásra való jogosultság körében a normatíva alapját adó tényadat lejelentése nem pótolja az előzetesen becsült létszámra vonatkozóan az igénylési, illetve jelentési kötelezettség teljesítésének elmulasztását. 

Záró rész

[29]	A Kúria a felülvizsgálati kérelmet a régi Pp. 274. § (1) bekezdése alapján tárgyaláson kívül bírálta el.

[30]	Az alperes pernyertességére tekintettel, valamint figyelemmel a régi Pp. 270. § (1) bekezdése folytán alkalmazandó 78. §-ára is, a felperest kötelezte az alperes perköltségeinek megfizetésére. 

[31]	Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény (a továbbiakban: Itv.) 50. § (1) bekezdése szerinti mértékű, a 39. § (3) bekezdés d) pontja alapján számított és a 62. § (1) bekezdés h) pontja értelmében feljegyzett felülvizsgálati eljárási illetéket, a felperesnek az Itv. 5. § (1) bekezdés m) pontján és (2) bekezdésén alapuló személyes illetékmentességére tekintettel, az állam viseli.

[32]	Az ítélet elleni felülvizsgálat lehetőségét a régi Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.

, 2019. május 21.

Dr. Balogh Zsolt s. k. a tanács elnöke, Dr. Horváth Tamás s. k. előadó bíró, Dr. Dobó Viola s. k. bíró