A Kúria
mint másodfokú bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kf.VI.38.338/2018/4.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás előadó bíró,               Dr. Vitál-Eigner Beáta bíró

A felperes: felperes neve 

A felperes képviselője: ... Ügyvédi Iroda 

Az alperes: alperes neve 

Az alperes képviselője: Dr. ... kamarai jogtanácsos

A per tárgya: energiaügyben hozott közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata

A fellebbezést benyújtó fél: a felperes

A fellebbezés száma: 9.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Fővárosi Törvényszék 2018. november 7-én kelt 102.K.700.613/2018/8. számú ítélete

Rendelkező rész

A Kúria a Fővárosi Törvényszék 102.K.700.613/2018/8. számú ítéletét megváltoztatja, az alperes FVFO2018/533-6. számú határozatát megsemmisíti és az alperest új eljárásra kötelezi.
A kereseti és fellebbezési illetéket az állam viseli.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak helye nincs.
I n d o k o l á s
A fellebbezés alapjául szolgáló tényállás
[1]	A perben nem álló ... Kft. (a továbbiakban: Engedélyes) dolgozói 2015. augusztus 18-án szerelték fel a Budapest, XIII. kerület ... szám alatti felperesi felhasználási helyen a 400635226 gyártási számú gázmérőt. Az Engedélyes szakemberei 2017. április 12-én - miután ott engedély nélküli átalakítás történt - a fenti felhasználási helyen felszerelt gázmérőre 2-2 darab engedélyesi piros színű jogi zárat helyeztek el és a felperesi felhasználási helyet a gázszolgáltatásból kizárták. 
[2]	2017. június 22-én az Engedélyes munkatársai ismételt ellenőrzést tartottak a felperesnél, amelyről 00761 sorszám alatt helyszíni jegyzőkönyv készült. E szerint a gázmérőn nem található sérülés, ugyanakkor a jobb oldali (mért) csonkról hiányzott a piros színű jogi zár. A felperes a jegyzőkönyvet aláírta és úgy nyilatkozott, hogy a kivitelező (...) nyomás mérése miatt megbontotta a jobb oldali piros színű plombát. 
[3]	Az Engedélyes a felperessel szemben a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: GET) rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 19/2009. (I.30.) Korm. rendelet  1. számú mellékletének (a továbbiakban: FESZ) 18.4.b. pontjára alapítottan - szabálytalan gázvételezés jogcímén - 390.000.- forint kötbérigényt érvényesített. 
[4]	Az Engedélyes eljárását vitatva a felperes panaszt terjesztett elő, amelyet az alperes a 2018. április 3-án hozott FVFO_2018/533-6. számú határozatában elutasított. Megállapította, a gázmérő és a nyomásszabályozó csonkján elhelyezett piros jogi zár megbontását az Engedélyes munkatársai ellenőrzési munkájuk közben tárták fel. Az általuk készített fényképeken jól látható az engedélyesi jogi zár megbontása. A jogi zár sérülését a felperesnek haladéktalanul jelenteni kellett volna az Engedélyes felé, ami azonban nem történt meg. A feltárt helyzet - még ha a felperes állítása szerint nem is történt méretlen vételezés - kimeríti a FESZ 18.4.b. pontjában meghatározott tényállást, azaz a szabálytalan felperesi vételezés jogszerűen került megállapításra. 
A FESZ 18.7.b. pontja szerint a 18.4.b. pontban meghatározott szerződésszegés jogkövetkezménye a kötbér, amelyet az Engedélyes megfelelő összegben határozott meg. 

A kereseti kérelem

[5]	A felperes keresettel támadta az alperes határozatát kérve annak bírósági felülvizsgálatát. Nem vitatta, hogy esetlegesen a plomba megbontásakor a szerelő szabálytalanul járt el, amelyre azonban ő nem kérte a szerelést végzőt, a szabálytalanság kizárólag a szerelő hanyag munkavégzésének volt a következménye. A plomba megbontása önmagában nem tette alkalmassá a gázórát a szabálytalan vételezésre, hiszen a bejövő gázvezetéken a gázóra előtt található piros plomba hiteles és bontatlan maradt, mivel a plomba felrakásakor beraktak egy dugót, amivel a rendszert lezárták. Így a fogyasztási helyen nem volt gázfogyasztás és szabálytalan vételezés sem történt. 
[6]	A felperes kérte tanúként meghallgatni ...et és ..., akik a gázóra szerelésekor jelen voltak.
[7]	A peres eljárás során a felperes igazságügyi szakértő kirendelését kérte azon szakkérdésben, hogy a plomba megbontása a perbeli esetben alkalmassá tette-e a gázórát a szabálytalan vételezésre.
Az elsőfokú ítélet
[8]	A törvényszék ítéletében a keresetet elutasította. Az indokolásban felhívta a GET 99. § (6) bekezdését, a FESZ 18.4.b. pontját, 18.7.b. pontját, 18.10. pontját, valamint a közigazgatási perrendtartásról szóló 2017. évi I. törvény (a továbbiakban: Kp.) 88. § (1) bekezdés a) pontját.
[9]	Hangsúlyozta, a FESZ 18.4.b. pontja egyértelműen rögzíti, hogy szabálytalan vételezésnek és szerződésszegésnek minősül a felhasználó részéről, ha a fogyasztásmérő berendezésen vagy a mérési rendszeren elhelyezett plombát megrongálja, és ezzel a fogyasztásmérő berendezést méretlen gáz felhasználására alkalmassá teszi. A plomba megrongálását a jogalkotó olyan jogi tényként értékeli, amely önmagában szerződésszegésnek minősül, a megrongálás folytán a jogalkotó a mérőórát alkalmasnak minősíti a szabálytalan vételezésre. A szerződésszegés tényét a helyszíni ellenőrzésről felvett jegyzőkönyv és az ott készült fotók egyértelműen bizonyítják. A felperes felelőssége a gázmérő állagmegóvásáért fennáll, így közömbös, hogy a plombát ő, vagy az ő megbízásából más személy rongálta meg. Amennyiben a felperes előtt ismert volt, hogy az általa megbízott szakember a felhelyezett jogi plombát megrongálta, így annak sérülését be kellett volna jelentenie az Engedélyes felé, ezt azonban elmulasztotta.
[10]	A FESZ irányadó rendelkezéseire figyelemmel a felperesi felelősség fennállása szempontjából az is közömbös, hogy a mérőórán egyéb okból kizárt volt a gázvételezés, mert a jogalkotó már a plomba megrongálását olyan jogi tényként értékelte, amely szerződésszegésként értelmezendő. 
[11]	A fentiekre tekintettel az Engedélyes részéről igényelt kötbért - amelynek mértéke megfelel a jogszabályokban és az üzletszabályzatban leírtaknak - a felperesnek viselnie kell.
[12]	A törvényszék a felperes szakértő kirendelésére és tanúk meghallgatására irányuló bizonyítási indítványait elutasította, mert azoktól nem várható olyan bizonyíték, amely a perben rendelkezésre álló okirati bizonyítékok valóságtartalmának megdöntésére alkalmas. A méretlen gázvételezésre való alkalmasság megítélése jogkérdés, így a perben szakértő kirendelése ez okból is szükségtelen volt.

	A fellebbezés és ellenkérelem

[13]	Az ítélet ellen a felperes terjesztett elő fellebbezést annak megváltoztatása és a keresetnek való helyt adás iránt. Véleménye szerint az ítélet sérti a FESZ 18.4.b. pontjában írtakat. 
[14]	Kifejtette, a fenti jogszabályhely konjunktív feltételeket határoz meg. A szerződésszegéshez nem csak a plomba megrongálása, hanem az is szükséges, hogy a megrongálással a fogyasztómérő berendezés méretlen gáz felhasználására alkalmassá váljon. Az Engedélyes szakemberei nem vizsgálták, hogy a plomba megrongálásával a fogyasztásmérő berendezés a méretlen gáz felhasználására alkalmassá vált-e, így a szerződésszegést megállapítani nem lehetett.
[15]	A tanúk meghallgatásával a felperes azt kívánta bizonyítani, hogy a gázóra előtt található piros plomba hiteles és bontatlan maradt, mivel a plomba felrakásakor beraktak egy dugót, amellyel a rendszert lezárták. Ekként lehetetlen volt a fogyasztási helyen a méretlen gázfogyasztás. A szakértői bizonyítást a felperes azért kérte, hogy a tanúk által igazolt tényállás fennállása esetén lehetséges volt-e a szabálytalan gázvételezés. 
[16]	Az elsőfokú bíróság minden alap nélkül utasította el a fenti bizonyítási indítványokat olyan indokkal, amely a jogszabályban megfogalmazott tényállással, jogi helyzettel ellentétes, ezért törvénysértő. 
[17]	A felperes nézete szerint a feltételek együttes vizsgálatának hiányát az ítélet indokolási részének ténymegállapításai között tisztázni kellett volna, ami nem történt meg. A felek által nem vitatottan gázfogyasztás nem történt, ezért a plomba megrongálásával nem vált lehetségessé a szabálytalan, méretlen gázfogyasztás.
[18]	A kötbérigény alapjához szolgáló tényállás nem valósult meg, ebből következően a kiszabott kötbér megállapítása jogellenes.
[19]	Az alperes fellebbezési ellenkérelmében az ítélet helybenhagyását indítványozta, fenntartotta a határozatában foglaltakat.

A Kúria döntése és jogi indokai

[20]	A fellebbezés alapos.
[21]	A Kp. 108. § (1) bekezdésére figyelemmel a másodfokú bíróság az ítéletet - a bizonyítás és vizsgálat hivatalbóli elrendelésének körén kívül - csak a fellebbezés, a csatlakozó fellebbezési kérelem és a fellebbezési ellenkérelem keretei között vizsgálhatja felül.
[22]	A Kúria álláspontja szerint az elsőfokú bíróság a pontosan és törvényesen megállapított tényállásból nem helytálló jogi következtetésre jutott. 
[23]	A GET 99. § (6) bekezdése értelmében a fogyasztásmérő berendezés állagmegóvása és védelme a felhasználó kötelezettsége. 
[24]	A FESZ 18.3.e. pontja szerint a felhasználó részéről az elosztóhálózat-használati szerződés megszegésének minősül, ha szabálytalanul vételez. A 18.4.b. pontja alapján szabálytalan vételezésnek minősül, ha a felhasználó a fogyasztásmérő berendezésen vagy mérési rendszeren elhelyezett plomba, vagy a mérőberendezés megrongálásával a fogyasztásmérő berendezést méretlen gáz felhasználására alkalmassá teszi. 
A FESZ 18.7.b. pontja rögzíti, a 18.4. szerinti szerződésszegések jogkövetkezményei: b) a 18.4.b.-f. pontjai esetére kötbér, amelynek mértékét a földgázelosztó üzletszabályzatában arányosan, a fokozatosság elvét figyelembe véve kell megállapítani úgy, hogy a felsorolt jogsértések súlyát és a szerződésszegéssel a földgázelosztónak okozott joghátrányt is figyelembe kell venni. 
[25]	Az Engedélyes kötbérigényét a FESZ 18.4.b. pontja szerinti szabálytalan vételezésre alapította, így az alperesnek a felperesi panasz elbírálása során, majd a törvényszéknek a közigazgatási perben a szabálytalan vételezés ezen jogszabályhelyen alapuló esetének fennállásáról kellett dönteniük. 
[26]	A Kúria megítélése szerint az alperes és az elsőfokú bíróság helytelenül értelmezték a FESZ 18.4.b. pontját. Ugyanis ez a rendelkezés a szabálytalan felhasználói vételezést két konjunktív, egyben egymásra épülő feltétel megvalósulásához köti. Egyrészt a felhasználó azon tevékenységéhez, hogy megrongálja a fogyasztásmérő berendezésen vagy mérési rendszeren elhelyezett plombát, illetve a mérőberendezést. Másrészt a rongálással a fogyasztásmérő berendezés méretlen gáz felhasználására válik alkalmassá.
[27]	A fentiekkel ellentétes törvényszéki érveléssel a Kúria nem ért egyet, mert a jogszabályhely nyelvtani, logikai és teleologikus értelmezéséből nem vezethető le az, hogy a jogalkotó a plomba megrongálását olyan jogi tényként értékeli, amely önmagában szerződésszegésnek minősül, így a megrongálás folytán a jogalkotó a mérőórát alkalmasnak tekinti a szabálytalan vételezésre. 
A FESZ 18.4.b. pontja ezzel szemben egyértelműen két feltételt határoz meg. Amennyiben a jogalkotó szándéka az lett volna, hogy a második feltétel bekövetkezte az első feltétel megvalósulásából automatikusan következik, úgy ezt egyértelművé tette volna, ebben az esetben a második feltétel szükségtelen lenne. 
[28]	A másodfokú bíróság hangsúlyozza, a felperes elismerte, hogy az általa megbízott szerelő a plombát megrongálta, azonban vitatta azt, hogy ezzel a fogyasztásmérő berendezés méretlen gáz felhasználására alkalmassá vált. 
[29]	A FESZ 18.6. pontja kimondja, ha a felhasználó a szabálytalan vételezést vitatja, a mérőberendezést kötelező szakértői vizsgálatát az elosztói engedélyes köteles igazságügyi szakértői névjegyzékben szereplő szakértővel elvégeztetni.
[30]	A FESZ 18.9. pontja értelmében a szerződésszegést a földgázelosztó köteles bizonyítani.
[31]	A Kúria rámutat, az hogy a plomba megrongálásával a fogyasztásmérő berendezés méretlen gáz felhasználására alkalmassá vált-e, nem jogkérdés, hanem olyan ténykérdés, amely egyben szakkérdésnek is minősül. A FESZ 18.9. pontja alapján az Engedélyesnek kell bizonyítania a méretlen gáz felhasználására alkalmassá tétel megtörténtét. Ezen kötelezettségének az Engedélyes nem tett eleget, nem szerzett be szakvéleményt ebben a körben. Ez a perbeli tényállásra figyelemmel azért is meghatározó kérdés, mert az Engedélyes szakemberei a felperesi felhasználási helyet a gázszolgáltatásból korábban kizárták.
[32]	Az alperes a FESZ 18.4.b. pontját a törvényszékhez hasonlóan helytelenül értelmezte, nem hívta fel az Engedélyest a szerződésszegés - jelen esetben a méretlen gáz felhasználására alkalmassá tétel - bizonyítására, így a panaszt megalapozatlanul utasította el.
[33]	A Kúria a fentiekre figyelemmel a Kp. 109. § (2) bekezdését alkalmazva az elsőfokú bíróság ítéletét megváltoztatta, az alperes határozatát megsemmisítette és az alperest új eljárásra kötelezte.
[34]	Az alperes az új eljárás során köteles a jelen ítéletben kifejtett jogértelmezést követni. Fel kell hívnia az Engedélyest szakvélemény becsatolására, amely igazolja a plomba megrongálásához kapcsolódóan azt, hogy a fogyasztásmérő berendezést a rongálás méretlen gáz felhasználására alkalmassá tette. Amennyiben az Engedélyes ezt alátámasztó szakvéleményt nem tud csatolni, akkor a FESZ 18.4.b. pontjára alapított szabálytalan vételezés nem bizonyított, ezért a kötbérigény érvényesítése nem jogszerű. Ellenkező esetben a felperesi szabálytalan vételezés megvalósult és az Engedélyes jogszerűen terhelt ki 390.000.- forint kötbért a felperesre. 

	A döntés elvi tartalma

[35]	A FESZ 18.4.b. pontja két konjunktív, egyben egymásra épülő feltételt tartalmaz. Így a felhasználó magatartása akkor minősül szabálytalan vételezésnek, ha a plomba megrongálása a fogyasztásmérőt méretlen gáz felhasználására teszi alkalmassá.
Záró rész
[36]	A Kúria a fellebbezést a Kp. 107. § (1) bekezdésére figyelemmel tárgyaláson kívül bírálta el.
[37]	A felperes perköltségét a jogszabályban foglaltaknak megfelelően nem számította fel, így részére költséget a Kúria nem állapított meg.
[38]	A feljegyzett kereseti és fellebbezési illetéket az alperes személyes illetékmentessége folytán az állam viseli az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 5. § (1) bekezdés c) pontjára tekintettel.
[39]	Az ítélet ellen a Kp. 116. § d) pontja alapján nincs helye felülvizsgálatnak.
Budapest, 2020. január 22.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Sugár Tamás s.k. előadó bíró, Dr. Vitál-Eigner Beáta s.k. bíró

A kiadmány hiteléül:
tisztviselő