A KÚRIA
mint másodfokú bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kf.VI.38.210/2018/3.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Vitál-Eigner Beáta előadó bíró,     Dr. Sugár Tamás bíró

A felperes: felperes neve 

A felperes képviselője: ... Ügyvédi Iroda 

Az alperes: alperes neve 

Az alperes képviselője: Dr. ... kamarai jogtanácsos

A per tárgya: közbeszerzési ügyében hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata

A fellebbezést benyújtó fél: az alperes

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Fővárosi Törvényszék 2018. október 9-én kelt 12.K.700.100/2018/18. számú ítélete

Rendelkező rész
A Kúria a Fővárosi Törvényszék 12.K.700.100/2018/18. számú ítéletét helybenhagyja.
A fellebbezési illetéket az állam viseli.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.

I n d o k o l á s

A fellebbezés alapjául szolgáló tényállás

[1]	A Nemzeti Adó- és Vámhivatal Központi Hivatala (a továbbiakban: Ajánlatkérő) a közbeszerzésekről szóló 2011. évi CVIII. törvény (a továbbiakban: Kbt.) 121. § (1) bekezdés b) pontja szerinti nyílt eljárást indított a „NAV ... szám alatti ingatlan komplex felújításának tervezési munkái" szolgáltatás tárgyában.
[2]	A - felperes jogorvoslati kérelmét követően - módosított ajánlati felhívás II.1.7. pontjában az Ajánlatkérő kizárta a részekre történő ajánlattétel lehetőségét.
[3]	Az ajánlati felhívás V.4. Egyéb információk 34. pontja szerint Épületinformációs modell: bármilyen tervezési szoftverrel elkészíthetők, azonban az Ajánlatkérő elvárása, hogy a benyújtandó épületinformációs modellek kiterjesztése .rvt fájlformátumúak legyenek (figyelemmel az Ajánlatkérő által alkalmazott épületinformációs modell (BIM) szabványban szereplő követelményekre is), annak érdekében, hogy az Ajánlatkérő által használat épületinformációs szoftverben a leszállított modellek mindenféle további beavatkozás nélkül maradéktalanul felhasználhatók legyenek.
[4]	Az ajánlati dokumentáció 6.16. pontjában az Ajánlatkérő előírta, hogy a tervdokumentációkat elektronikusan az alábbiak szerint kell dokumentálni: tervek .pdf és .rvt fájlformátumban, valamint az .rvt modellből exportált .dwg fájlformátummal, a NAV szabvány szerinti kimutatások dokumentálása excelben, valamint az egyéb szöveges tartalmat .doc, .pdf fájlformátumban is dokumentálni kell.
[5]	Az ajánlati dokumentáció 6.17.1.1.1. pontjában az Ajánlatkérő megismételte az épületinformációs modellre vonatkozó leírását. Az 1.1.1.2. pontban rögíztette, hogy az épületinformációs modellel kapcsolatos részletes tudnivalókat és specifikációkat a NAV ingatlan-nyilvántartási rendszerének digitális épületmodellekre (BIM) vonatkozó szabványa tartalmazza, amelynek a digitális változatához való hozzáférési lehetőséget biztosítja a pályázók részére.
[6]	A dokumentáció 6. sz. melléklete tartalmazza a NAV digitális épület modellekre vonatkozó szabvány célját és felhasználási módját, a 7. sz. melléklet pedig a mintafájlok tartalmára vonatkozó kivonatot.
[7]	Az alperes a 2015. augusztus 24. napján kelt D.565/18/2015. számú határozatával a felperes módosított jogorvoslati kérelmét elutasította.
[8]	Indokolása szerint az Ajánlatkérő a dokumentáció 6. és a 7. sz. mellékletében olyan funkcionális előírásokat fogalmazott meg, amelyek teljesítik a közbeszerzési eljárásokban az alkalmasság és a kizáró okok igazolásának, valamint a közbeszerzési műszaki leírás meghatározásának módjáról szóló 310/2011. (XII.23.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Korm. rendelet) 26. § (6) bekezdésében foglalt egyenértékűségi követelményt. Az Ajánlatkérő ugyanis bármely, az eddigi BIM rendszerével fennálló kompatibilis fájlformátumot elfogad, amely a szabványban foglalt követelményeknek megfelel. Ezért nem osztotta a felperes azon álláspontját, miszerint az .rvt fájlformátum előírása az egyenértékűség követelményét nem veszi figyelembe.
[9]	A felperes és az Ajánlatkérő egyező előadása alapján megállapította, hogy több forrásból is beszerezhető, az adott .rvt fájlformátumú szoftver. A felperes hivatkozásával szemben nemcsak a ... Kft. (a továbbiakban: Kft.) útján lehet ehhez hozzájutni, e cég csak az Ajánlatkérői funkcionális követelményrendszert tartalmazó szabvány tekintetében kizárólagos információs forrás. Az Ajánlatkérő az egyenértékűségre vonatkozó követelmények betartásával, jogszerűen igényelhette a meglévő BIM épületinformációs rendszerével kompatibilis fájlformában történő ajánlattételt, illetőleg teljesítést.
[10]	Önmagában az a tény, hogy a felperes a BIM információs modell .rvt fájlformátumát lehetővé tevő szoftver programmal még nem rendelkezik, illetőleg e fájlformátumnak a közbeszerzési eljárás során történő alkalmazására többlet emberi erőforrást és költségforrást kell fordítania, vagy közreműködőt kell igénybe vennie, nem alapozza meg az Ajánlatkérői előírás jogszerűtlenségét.
[11]	Rámutatott arra, hogy az Ajánlatkérő kétirányú beszerzési igényét, azaz a különböző szintű tervezést és a BIM épületinformációs modellre vonatkozó igényét egységesen írta elő, a két beszerzési tárgy nem választható el egymástól a részajánlattétel lehetőségének hiányában. A tervezési szerződés 6/1. pontjában a tervezői feladatok felsorolásában a különböző szintű tervekkel együtt szerepel az épületinformációs modell is. Ekként a tervezői felelősségre és szavatosságra vonatkozó rendelkezések 7. pontja a tervdokumentációkra és a járulékos kapcsolódó feladatokra, így az épületinformációs rendszer kialakítására is alkalmazható.
[12]	Megjegyezte, hogy amint arra a felperes is utalt, az ún. IFC, mint nyitott platform már egy létező műszaki lehetőség a konverzió tárgyában a különböző fájlformátumokat illetően, erre tekintettel sem műszaki, sem versenyjogi, versenykorlátozást jelentő jogsértést sem lehetett megállapítani az Ajánlatkérő BIM épületinformációs modellre vonatkozó fájlformátum előírásával kapcsolatosan.
[13]	Rámutatott, hogy a dokumentáció minőségbiztosítási követelmények 1. alpontja tartalmazta a szabványokra történő utalást, így az Ajánlatkérő épületeire vonatkozó BIM épületinformációs modellezésre vonatkozó szabvány szerinti előírás az abban foglalt funkcionális követelményrendszerre és az adott fájlformátummal azonos műszaki megoldás útján történő teljesítési lehetőségre figyelemmel, nem jogsértő.

	A kereseti kérelem

[14]	A felperes keresetében elsődlegesen a határozat megváltoztatását, másodlagosan annak hatályon kívül helyezését és az alperes új eljárásra kötelezését, valamint az igazgatási szolgáltatási díj visszatérítését kérte. Állította, hogy az Ajánlatkérő előírásai a Kbt. 2. § (2) bekezdésébe, 39. § (1) bekezdésébe, 49. § (1) bekezdésébe, valamint a Korm. rendelet 26. § (6) bekezdésébe ütköznek. 
[15]	Az alperes ellenkérelmében a határozatban foglaltak fenntartása mellett kérte a kereset elutasítását.
[16]	A Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság a 28.K.33.435/2015/8. számú ítéletével a keresetet elutasította. A felperes felülvizsgálati kérelme folytán eljárt Kúria a Kfv.III.37.621/2016/4. számú végzésével az ítéletet hatályon kívül helyezte és az elsőfokú bíróságot új eljárásra és új határozat hozatalára utasította. Indokolása szerint jelen ügyben olyan szakkérdésről van szó, amelynek megítéléséhez szükséges különleges szakértelemmel a bíróság nem rendelkezik. A szakértő kirendelésének elmaradása olyan súlyos eljárási szabálysértés, amely önmagában indokolja az ítélet hatályon kívül helyezését. Az új eljárásra nézve előírta szakértő bevonását az eljárásba azzal, hogy a bíróság köteles feltenni a szakértőnek a felperes által megjelölt szakértői kérdéseket, ezen túlmenően további kérdések is intézhetők a szakértőhöz.

	Az elsőfokú ítélet

[17]	A megismételt eljárásban az elsőfokú bíróság kirendelte szakértő igazságügyi informatikai, ipari, közlekedési- és munkabiztonsági szakértőt, akinek mind a felperes, mind az alperes által indítványozott kérdéseket feltette, ezen kívül a szakértőt a tárgyaláson szóban is meghallgatta.
[18]	A szakértő szerint legalább 30 -féle tervezési szoftver létezik (szakvélemény 8-9. oldal, 17. sorszámú tárgyalási jegyzőkönyv). A szakvélemény 11. oldal 6. kérdésre adott válasz tekintetében a szakértő szóban előadta, hogy amennyiben az Ajánlatkérő nem csak megtekinteni kívánja az adott tervezés végeredményét, hanem a későbbiekben módosítani szeretne, akkor milyen előnyökkel járhat számára a kötelező szoftverhasználat előírása. A BIM rendszer éppen azért hatékony, mert ha például egy fűtőrendszer kicserélése történik ebben a modellben, akkor alkalmas ennek kezelésére a BIM, az hatékony, képes ezeket az információkat komplexen kezelni, térdimenziója van, idődimenziója van és költség szempontjából is egy újabb dimenziója van. Ugyanakkor nem volt adat arra vonatkozóan, hogy az Ajánlatkérő végzi-e az üzemeltetést.
[19]	Az elsőfokú bíróság ítéletével az alperes határozatát megváltoztatta és megállapította, hogy az Ajánlatkérő megsértette a Kbt. 2. § (2) bekezdését, 39. § (1) bekezdését, 49. § (1) bekezdését és a Korm. rendelet 26. § (6) bekezdését. Elrendelte, hogy az alperes fizesse vissza a felperesnek az általa teljesített 200.000.- forint igazgatási szolgáltatási díj összegét.
[20]	Indokolásában leszögezte, hogy a szakvéleményt - figyelemmel a szóbeli válaszokra is - ítélkezése alapjául elfogadta. Ezzel kapcsolatban ugyanis a felek kifogást nem fogalmaztak meg, a szakértő valamennyi feltett kérdést megválaszolta, a szakvélemény világos, érthető.
[21]	A jogvita elbírálásánál a bíróság abból indult ki, hogy az Ajánlatkérő kétirányú beszerzési igényt fogalmazott meg; a különböző szintű tervezést és a BIM épületinformációs modellre vonatkozó igényét egységesen határozta meg, a részajánlattétel lehetőségét pedig kizárta.
[22]	Rögzítette, hogy az Ajánlatkérő a 2015. július 17. napján kelt levelében tájékoztatta a potenciális ajánlattevőket, hogy az épülettervezési modell bármilyen tervezési szoftverrel elkészíthető, azonban - tekintettel arra, hogy kizárólag az Autodesk Revit program áll rendelkezésére és nem várható további program beszerzése - fenntartotta azon előírását, hogy a benyújtandó épületinformációs modellek kiterjesztése .rvt formátumúak legyenek. Ezzel szemben - a felperes 7. kérdésére adott szakértői válaszra figyelemmel - a bíróság úgy ítélte meg, hogy az épületinformációs modellre, mint a tervezési szolgáltatás egyik eredményére kiterjedt a beszerzési igény és a módosított felhívásból, dokumentációból az volt kiolvasható, hogy rendelkezik az Autodesk Revit programmal az Ajánlatkérő, arra nem volt konkrét adat, szabályozás, hogy a tárgybani épület felújításának tervezésén kívül konkrétan milyen, adott esetben tényleges épületüzemeltetési feladatokat kíván az épületinformációs modellel végezni, vagy végeztetni az Ajánlatkérő vagy ténylegesen módosítani kíván-e a terveken. Az ezzel kapcsolatos kívánalmak kizárólag az alperes jogorvoslati tárgyalási jegyzőkönyvében jelentek meg, ezek sem a felhívásból, sem a dokumentációból nem derültek ki egyértelműen. Erre figyelemmel helyesen utalt a felperes arra, hogy a tervezői felelősség csökkenése nélkül nem módosíthatja a terveket az Ajánlatkérő.
[23]	Az elsőfokú bíróság megállapította azt is, hogy bár a felhívás V.4. Egyéb információk 34. pontjában, valamint a dokumentáció 6.16. és 6.17. pontjaiban Ajánlatkérő utalt az épületinformációs szabványra, ez azonban a klasszikus értelemben nem tekinthető szabványnak, az csak egy belső szabvány vagy előírás, amelyet költséghatékonyságból alkalmazhat az Ajánlatkérő. Klasszikus értelemben vett szabvány alatt ugyanis az arra felhatalmazott szervek által kibocsátott előírások kell érteni. Az Ajánlatkérő által megjelölt BIM szabvány azonban e kritériumtól eltér.
[24]	Mivel az Ajánlatkérő által hivatkozott BIM szabvány nem minősül szabványnak, továbbá tényleges épületüzemeltetés végzésére vagy a tervek BIM rendszeren keresztül történő módosítására vonatkozó előírás, szabályozás nem volt kiolvasható a felhívásból és a dokumentációból, ezért a köztelező fájlformátumra, illetve a kötelező szoftverhasználatra vonatkozó előírást az üzemeltetéssel kapcsolatos indokok nem támasztják alá.
[25]	Az Ajánlatkérő nem a Korm. rendelet 26. § (6) bekezdésében foglaltaknak megfelelően járt el, a belső szabványra való hivatkozása nem tekinthető olyannak, amely az egyenértékűségi követelményt teljesíteni. A Korm. rendelet 26. § (6) bekezdésének további fordulata is sérült; amennyiben ugyanis az Ajánlatkérő szabályozása nem tükrözi azt az Ajánlatkérői elvárást, hogy miért szükséges az épületinformációs modelleknek a rendelkezésére álló szoftverrel (fájlformátummal, .rvt fájlformátummal) való kezelhetősége a tervezés során, úgy az épületinformációs modellek elkészítésére, átadására előírt kötelező fájlformátum követelménye indokolatlanul hátrányosan megkülönbözteti azokat a gazdasági szereplőket, így a felperest is, amelyek az adott fájlformátumot alkalmazó szoftverrel és a szoftver kezelésére már betanult szakemberrel vagy alvállalkozóval (közreműködővel) az ajánlattételi határidőben, az ajánlattétel időpontjában nem rendelkeznek.
[26]	Ez azért is lényeges, mert ha az épületinformációs modellek felhasználása csak a megtekinthetőségig terjed, akkor az IFC platform szintén megfelelő megoldást nyújt. Az IFC platform alkalmas a más fájlformátumban lévő, különböző BIM modellek megtekintésére. Az IFC platform éppen az Ajánlatkérő számára jelent alternatívát a más fájlformátumban elkészített épületinformációs modellek megnyitására, megtekintésére.
[27]	A bíróság megítélése szerint az Ajánlatkérő ugyan módosította a felhívását, dokumentációját azzal, hogy bármely tervezési szoftverrel elkészíthetők a tervek, de a tervezési szolgáltatás egyik részeredményének, az épület információs modelleknek a kötelezően alkalmazandó .rvt fájlformátumban való előírásával nem küszöbölte ki az indokolatlanul hátrányos megkülönböztetést az ajánlattevők között, mert a konverzió akkor is az ajánlattevőket terheli, ha szabadon választott tervezési szoftverrel, programmal folytatják a tervezést. A különböző tervezési programok között átjárás, illetve kompatibilitás csak részleges lehet az eltérő és nem publikus adatszerkezetek miatt. Hangsúlyozta, hogy a szakértői megállapítás szerint a két épületinformációs modell között nem lehet automatikus konverzió, az Ajánlatkérő által megkövetelt szoftver esetében a használat készség szintű elsajátításához 6-12 hónap szükséges, továbbá a Revit Licenc 1 évi költsége a 2018. adatok szerint bruttó 2898.- EUR.
[28]	A kötelező fájlformátum lényegében kötelező szoftverhasználatot jelent, annak előírásával egy szükségtelen és túlzó korlátozás állt elő, amely nem csak a szoftver megvásárlását, költségét, hanem a munkaerő szoftverhasználathoz történő betanítási idejét is figyelembe véve, nem segíti elő a közbeszerzési eljárás verseny előtti megnyitását, a műszaki leírás tehát oly módon került meghatározásra, amely egyes gazdasági szereplők esetében indokolatlan és hátrányos megkülönböztetést eredményez. Az Ajánlatkérő módosított felhívása nem biztosította, hogy annak alapján a gazdasági szereplők egyenlő eséllyel megfelelő ajánlatot tehessenek. 
[29]	A Kbt. 2. § (2) bekezdésének sérelmét azért állapította meg, mert potenciálisan nem csak a felperest, hanem további, más tervezési szoftvert használó esetleges ajánlattevőket is távol tarthatott az Ajánlatkérői elvárás az ajánlattételtől.

	A fellebbezés és az ellenkérelem

[30]	Az alperes fellebbezésében az elsőfokú ítélet megváltoztatását, az Ajánlatkérői jogsértések megállapításának mellőzését, az igazgatási szolgáltatási díj és a szakértői díj megfizetése alóli mentesítést, továbbá a felperes perköltség viselésére való kötelezését kérte.
[31]	Előadta, hogy az elsőfokú bíróság helytállóan állapította meg a tényállást, ám azokból a Kbt. 2. § (2) bekezdését, 39. § (1) bekezdését, 49. § (1) bekezdését és a Korm. rendelet 26. § (6) bekezdését megsértve helytelen következtetést vont le.
[32]	Érvelése szerint az Ajánlatkérő az épület komplex felújításával összefüggésben továbbra is fenntartotta az épület üzemeltetési tevékenységét, ezt igazolja a BIM modellre vonatkozó beszerzési igénye. Komplex tervezési folyamat képezte a beszerzés tárgyát, amely az Ajánlatkérő és a tervező folyamatos, a terv javaslatokra vonatkozó egyeztetését feltételezte, amelyből szükségképpen következik az épületinformációs modell - a tervezővel azonos fájlformátumban történő - változtatásának az igénye.
[33]	Állította, hogy a fellebbezéshez csatolt CD-n rögzített és az Ajánlatkérőnek a „NAV Ingatlan-nyilvántartási rendszerek digitális épületmodellekre (BIM) vonatkozó szabványa" című kötelezően alkalmazandó dokumentuma és a dokumentáció részét képező tervezési szerződés egyes rendelkezései a tervezés során a nyertes ajánlattevőnek a megrendelővel együtt kellett működnie. Ez azt jelentette, hogy a tervezési folyamat során nem tervek későbbi módosítása vagy az épületüzemeltetés későbbi feladatai a releváns szempont, hanem az, hogy elképzelhetetlen volt a tervezői javaslatok és a megrendelői igények egyeztetése, ha nem azonos a tervezés során folyamatosan alakuló épületinformációs modell és az Ajánlatkérő rendelkezésére álló BIM modell fájlformátuma. E körben elsősorban a szabvány 3.1.7.2. pontjaiban foglaltakat emelte ki.
[34]	Hangsúlyozta, hogy a jogorvoslati kérelem az Ajánlatkérő szabványában szereplő és az épületinformációs modellre (BIM) vonatkozó előírást nem érintette, ezért az elsőfokú bíróság tévesen nem vette ezt kötelezően figyelembe veendő érvényességi előírásnak.
[35]	Az elsőfokú bíróság eltérő jogi álláspontja miatt nem tartotta azokat a szakértői megállapításokat sem relevánsnak, amelyek szerint a BIM rendszerre vonatkozó eddigi fájlformátum alapján lehetséges az információknak a tervezés vonatkozásában történő komplex kezelése.
[36]	A dokumentáció részét képező tervezői szerződés 2.9., 2.14., 3.1., 3.3., 3.4., 5.1., 6., 7.3., 7.4. pontjaiban, valamint a tervezői felelősségre vonatkozó 10. számú melléklet 6. pontjában foglalt előírásai a tervező és az Ajánlatkérő közötti folyamatos egyeztetést írták elő, amelyből következően a szerződő felek a tervek kialakítása folyamán a BIM modell változtatásait is csak azonos fájlformátumú modell alapján tudták egyeztetni.
[37]	A szabvány előírásai szerint a tervező és az Ajánlatkérő együttműködése során az ún. tervrészletezettségi előírásoknak való egyeztetés során éppen az LOD előírásokra figyelemmel kellett a szerződő feleknek eljárni, továbbá az Ajánlatkérő a tervjavaslatok értékelését is csak a meglévő rendszere alapján végezhette el.
[38]	Álláspontja szerint a BIM rendszerrel fennálló kompatibilis fájlformátum Ajánlatkérői előírás kielégíti a Korm. rendelet 26. § (6) bekezdésében foglalt egyenértékűségi követelményt, másrészt olyan kötelező előírásról van szó, amely vonatkozásában sem a Korm. rendeletben foglaltak, sem a műszaki egyenértékűségre vonatkozó követelmény nem értelmezhető. 
[39]	Önmagában nem minősül versenykorlátozónak az az előírás, amelynek egyes ajánlattételre jelentkező gazdasági szereplők nem tudnak megfelelni. Mindezekre figyelemmel nincs jelentősége a hivatkozott, a szoftverre vonatkozó tanulási időszaknak és költségeknek.
[40]	Az eljárt bíróság által megállapított jogsértések abból sem vezethetők le, hogy a másik tervezési szoftvert a magyarországi tervezők 73%-a használja. A dobozos szoftver azonos feltételekkel volt beszerezhető az ajánlattevők részéről.
[41]	Az elsőfokú bíróság abból a vélelemből indult ki, hogy a BIM rendszernek a tervezés kapcsán csak a megtekintés vonatkozásában van jelentősége. Az Ajánlatkérői előírások szerint, és a tervezési szerződés, mint szerződés típus jellegéből adódóan is a szerződő felek között együttműködést feltételez a tervezési folyamatban, amely az azonos fájlformátumát indokolttá tette a BIM modell vonatkozásában.
[42]	Az elsőfokú bíróság nem vette figyelembe a tervezési szerződés specifikus voltát, azt, hogy a tervező és a megrendelő között folyamatos az együttműködés, a BIM épületinformációs rendszeren alapulva történik az engedélyes, illetőleg kiviteli terveknek a kialakítása a nyertes ajánlattevő részéről. Maga a beszerzés tárgya volt olyan tervezési keretszerződés, amely a tervjavaslatok szükségképpeni változását, a megrendelői igényekhez történő egyeztetését jelentette.
[43]	A felperes felülvizsgálati ellenkérelmet nem terjesztett elő.

	A Kúria döntése és jogi indokai

[44]	A fellebbezés nem alapos.
[45]	A Kúria az elsőfokú bíróság ítéletét a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 253. § (3) bekezdése szerint a fellebbezési kérelem és a fellebbezési ellenkérelem keretei között vizsgálhatta.
[46]	Az elsőfokú bíróság a megismételt eljárást a perrendi szabályoknak megfelelően folytatta le, az alperes által előadottak nem voltak alkalmasak a fellebbezési kérelem teljesítésére. 
[47]	Az elsőfokú bíróság a Kúria új eljárásra utasító végzésében foglalt iránymutatásnak megfelelően rendelte ki a szakértőt és tette fel a felek által indítványozott valamennyi szakkérdést. A szakértő személyével, kompetenciájával kapcsolatban kétség nem merült fel, a szakvélemény tartalmát a felek nem vitatták, újabb szakértő kirendelését nem indítványozták, ezért helytállóan fogadta el az elsőfokú bíróság a szakvéleményt ítélkezése alapjául.
[48]	A Kbt. 2. § (2) bekezdése szerint az ajánlatkérőnek esélyegyenlőséget és egyenlő bánásmódot kell biztosítania a gazdasági szereplők számára.
[49]	a Kbt. 39. § (1) bekezdése kimondja, hogy az eljárást megindító felhívásnak minden esetben biztosítani kell, hogy annak alapján a gazdasági szereplők egyenlő eséllyel megfelelő ajánlatot tehessenek.
[50]	A Kbt. 49. § (1) bekezdése értelmében az ajánlatkérő - a megfelelő ajánlattétel érdekében - dokumentációt köteles készíteni.
[51]	A Korm. rendelet 26. § (6) bekezdése szerint a műszaki leírásnak nem lehet olyan hatása, amely indokolatlanul akadályozná a közbeszerzés verseny előtti megnyitását.
[52]	A Pp. 339. § (1) és (2) bekezdései értelmében a bíróság a jogszabálysértő határozatot helyezheti hatályon kívül vagy változtathatja meg.
[53]	Az a perben nem volt vitatott, hogy az Ajánlatkérő beszerzési igénye mind a tervezésre, mind a BIM épületinformációs modellre is kiterjedt. E mellett tény az is, hogy ez utóbbi tekintetében Ajánlatkérői előírás nem volt, konkrét épületüzemeltetési feladatokat az Ajánlatkérő még utalás szintén sem jelölt meg. Az alperes fellebbezése szerint sem a tervek későbbi módosítása, vagy az épületüzemeltetés későbbi feladatai a releváns szempont, hanem a nyertes és az Ajánlatkérő együttműködése a tervezés során. Az alperes ugyan vitatta az üzemeltetéssel kapcsolatos bírósági megállapítást, e körben azonban szintén a szerződő felek kötelező együttműködésére hivatkozott.
[54]	A közigazgatási határozat bírósági felülvizsgálata jogszerűségi felülvizsgálatot jelent; a bíróságnak azt kell megítélnie, hogy az alperes eljárása, illetve határozata sérti-e a felperes keresetében megjelölt jogszabályi rendelkezés(ek)et. Ennek során a támadott határozatból kell kiindulni, a hiányos, megalapozatlan indokolást perbeli nyilatkozattal jogszerűvé tenni nem lehet.
[55]	A felperes módosított jogorvoslati kérelme alapján az alperesnek arról kellett döntenie, hogy a BIM épületinformációs rendszerre, illetve a .rvt fájlformátumra vonatkozó Ajánlatkérői előírás sérti-e a jogorvoslati kérelemben megjelölt jogszabályi rendelkezéseket. Ezt a kérdést az alperes nemlegesen válaszolta meg, döntését a dokumentáció műszaki leírásának 6.17. pontban, a 6. és 7. számú mellékletekben foglaltakkal, valamint a tervezési szerződés 1/1., 6/1. és 7. pontjában írtakkal indokolta. Kétségtelen, hogy a határozatban megemlítette mind a szabványt, mind a tervezői szerződést, és az sem vitás, hogy ezek a felhívás, illetve a dokumentáció részét képezik, így - a szabvány kötelező jogi jellegétől függetlenül - azok a közbeszerzési eljárásban kötelezők voltak az ajánlattevők számára.
[56]	A Kúria hangsúlyozza, hogy az elsőfokú bíróságnak nem a közbeszerzési eljárás, hanem a támadott határozat jogszerűségét kellett vizsgálnia. Azt kellett értékelnie, hogy a határozat rendelkező részében foglalt döntést az indokolás alátámasztja-e. Márpedig a szabvány és a tervezői szerződés fellebbezésben részletezett pontjai a határozatban nem szerepelnek, azokra az alperes kifejezetten az elsőfokú eljárásban sem hivatkozott.
[57]	A fellebbezési eljárásnak nem célja a közigazgatási határozat felülvizsgálata iránti elsőfokú peres eljárás megismétlése, esetleg újabb bizonyítási eljárás lefolytatása, hanem annak megítélése, hogy az elsőfokú ítélet sérti-e a fellebbezésben megjelölt anyagi-, illetve eljárási jogszabályi rendelkezéseket.
[58]	Mivel az alperes a jogorvoslati kérelmet elutasító határozatát nem a szabvány egyes pontjaira, nem a tervezői szerződés specifikus voltára, illetve annak meghatározott pontjaira alapozta, ezért e kérdések érdemben a fellebbezési eljárásban nem voltak vizsgálhatók.
[59]	Az alperes sérelmezte, hogy az elsőfokú bíróság egyes szakértői megállapításokat nem tartott relevánsnak. Ezen általános kijelentésen túl további indokot nem hozott fel, nem jelölte meg, hogy a szakvélemény mely pontját, mennyiben és miért tartja jelentősnek, nem fejtette ki, hogy azok miként hozhatók összefüggésbe a bíróság egyes megállapításaival. A konkrétumot nélkülöző felperesi előadást a Kúria érdemben nem vizsgálhatta.
[60]	A fellebbezésben foglaltakra figyelemmel a Kúria rámutat még arra, hogy önmagában a szoftver „dobozos" jellege nem változtat azon, hogy a .rvt fájlformátum kizárólag az Autodeszk Revit termékverzióval volt biztosítható az ajánlati felhívás közzétételekor. Az sem vitatott, hogy ennek beszerzése, illetve alkalmazása jelentős költség-, idő- és humán erőforrás ráfordítással jár. Ennek indokoltságát az alperes a határozatban nem támasztotta alá, erre nézve is kizárólag a vitatott előírás jogszerűségét hozta fel.
[61]	Az alperes az IFC platformmal kapcsolatos ítéleti érveléssel szemben sem tudott figyelembe vehető indokot előadni. A határozatból nem állapítható meg, hogy az Ajánlatkérő igénye túlmenne a megtekintésen. Az egyeztetési, együttműködési követelmények a határozat indokolásában nem szerepelnek, így azok e körben sem vehetők figyelembe. Az pedig nem volt vitatott, hogy az IFC platform alkalmas a más fájlformátumban lévő modellek, így a BIM modellek megtekintésére is.
[62]	A fentiek szerint az elsőfokú bíróság a Pp. 206. § (1) bekezdésének megfelelően értékelte a felek nyilatkozatait, beadványait, valamint a szakvéleményben foglaltakat és a szakértő által előadottakat. A bizonyítékok értékelése nem volt iratellenes, okszerűtlen vagy logikátlan. Mindezekre figyelemmel helyesen jutott az elsőfokú bíróság arra a következtetésre, hogy az alperesi határozatban foglalt indokolás nem támasztja alá a jogorvoslati kérelmet elutasító döntést, nem igazolja, hogy az Ajánlatkérő kifogásolt előírásai jogszerűek.
[63]	A fentiekre tekintettel a Kúria az elsőfokú bíróság ítéletét a Pp. 253. § (2) bekezdése szerint - figyelemmel annak helyes indokaira is - helybenhagyta. 

	A döntés elvi tartalma

[64]	A határozat jogszerűségét az abban foglaltak alapján kell megítélni, a határozat hiányosságai, megalapozatlansága nem küszöbölhető ki a perbeli nyilatkozattal. 
Záró rész
[65]	A Kúria a fellebbezést a Pp. 340. § (5)  bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[66]	Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 5. § (1) bekezdés c) pontja értelmében teljes személyes illetékmentességben részesülő alperes helyett a fellebbezési illetéket az állam viseli a bírósági eljárásban alkalmazandó költségmentességről szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 14. §-ában foglaltaknak megfelelően.
[67]	Az ítélet elleni felülvizsgálat lehetőségét a Pp. 271. § e) pontja zárja ki.
Budapest, 2019. december 11.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Vitál-Eigner Beáta s.k. előadó bíró, Dr. Sugár Tamás s.k. bíró

A kiadmány hiteléül:
tisztviselő