A KÚRIA
mint másodfokú bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kf.VI.37.690/2018/7.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Vitál-Eigner Beáta előadó bíró,     Dr. Sugár Tamás bíró

A felperes: felperes neve

A felperes képviselője: Dr. ... Ügyvédi Iroda 

Az alperes: alperes neve

Az alperes képviselője: Dr. ... Ügyvédi Iroda

A per tárgya: energiaügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata

A fellebbezést benyújtó fél: a felperes

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Fővárosi Törvényszék 2018. április 3-án kelt 8.K.700.238/2018/6. számú ítélete

Rendelkező rész

A Kúria a Fővárosi Törvényszék 8.K.700.238/2018/6. számú ítéletét helybenhagyja.
Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 30.000.- (harmincezer) forint fellebbezési eljárási költséget.
Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 40.000.- (negyvenezer) forint fellebbezési illetéket.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.

I n d o k o l á s

A fellebbezés alapjául szolgáló tényállás

[1]	A ... Kft., mint hálózati engedélyes (a továbbiakban: Engedélyes) felhasználói rendszerellenőrzést végzett a felperesnél. Ennek során azt tapasztalta, hogy a fogyasztásmérő számlálószerkezetét lezáró hatósági jogi zár eltér a kiadottól. Ezért a gázmérőt leszerelték és dobozban elhelyezve elszállították. A gázmérő ellenőrzésének menetét és leszerelését, valamint a tapasztaltakat munkautalványon és jegyzőkönyvben rögzítették. Az ellenőrzéskor a felperes jelenlévő lánya sem a gázmérő sérülését, sem a szabálytalan gázvételezés tényét nem ismerte el, a dokumentumokat és a gázmérő csomagolását ellátta aláírásával.
[2]	Az Engedélyes megbízásából végzett igazságügyi szakértői vizsgálat eredményét tartalmazó szakvélemény szerint a gázmérő szemrevételezéses vizsgálata során látható, hogy a számláló szerkezetét lezáró burkolatfedőt jobb oldalt rögzítő plombazár nem eredeti állapotú és nem eredeti elhelyezésű, lenyomata alul-felül eltérő, tehát a mérőt átplombázták, így a számláló felbontásra került. További eltérés, hogy az alsó fejrész környezetében a fém plombafül is karcolt, horzsolt sérülésű. A szakvélemény megállapítása szerint az adott évi plombalenyomata eltér a mérőn találhatótól. Látható továbbá, hogy az alsó plombafej környezetében a fém plombafül állapota sérült, a felülete karcolt, horzsolt sérülésű, mely külső ráhatás által, a plombacserével állt elő. Az eredeti plomba eltávolítása révén a számlálószerkezet burkolatfedele levehető volt a helyéről, és ez által a számláló működése közvetlenül befolyásolhatóvá vált. A számdobot ki lehetett venni a helyéről, így ezen idő alatt mérés nélküli fogyasztásra volt lehetőség, a mutatott értékét vissza lehetett állítani.
[3]	A szakértői vélemény alapján az Engedélyes a földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: Get.) végrehajtásáról szóló 19/2009. (I.30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 1. számú mellékletét képező Földgázelosztási Szabályzat (a továbbiakban: FESZ) 18.4.c. pontja szerint 540.000.- forint kötbért szabott ki a felperessel szemben.
[4]	Az alperes a 2017. november 14. napján kelt FVFO_2017/2316-10. számú határozatával a felperes panaszát elutasította. Indokolása szerint a 2007. évben gyártott és utoljára 2007. április 2-5. napján hitelesített, joghatályos mérésre 2017. december 31-ig alkalmas gázmérőt 2007. szeptember 8-án szerelték fel a felhasználási helyre. Az igazságügyi szakértői vizsgálat egyértelműen alátámasztotta, hogy a mérőn külső beavatkozás, a FESZ 18.4.c. pontja szerinti szabálytalan vételezés történt. Ennek jogkövetkezménye a FESZ 18.7.b. pontja szerint kötbér. A kiterhelt kötbér mértéke megfelel az adott időszakban hatályos üzletszabályzatban foglalt rendelkezéseknek.
[5]	Az alperes kitért még arra, hogy a földgázellátásról szóló 2003. évi XLII. törvény egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 111/2003. (VII.29.) Korm. rendelet. 2. számú mellékletének 2.2. pontja szerinti Gázellátási Közüzemi Szabályzat (a továbbiakban: GKSZ) 4. § (3) bekezdése értelmében - írásba foglalt szerződés hiányában is - a közüzemi szerződés a szolgáltatás igénybevételével létrejön.

A kereseti kérelem

[6]	A felperes anyagi- és eljárás jogi jogszabálysértésekre hivatkozással kérte a jogerős határozat bírósági felülvizsgálatát.
Az elsőfokú ítélet
[7]	Az elsőfokú bíróság ítéletével a keresetet elutasította.
[8]	Indokolása szerint az Engedélyes által kirendelt szakértő szakvéleményében megfelelő mélységű és részletességű indokokat, valamint bizonyítékokat szolgáltatott a felperes szabálytalan vételezésének megállapításához.
[9]	Tévedett a felperes, amikor az Engedélyes kötbérkövetelésére vonatkozó eljárását a Ptk. kötelmi jogi szabályai alapján próbálta vizsgálni. A speciális ágazati jogszabály egyértelmű rendelkezést tartalmaz a szabálytalan vételezés miatti kötbér megfizetésére vonatkozóan, az Engedélyes ezeket a szabályokat betartotta, az alperes pedig jogszerű határozattal döntött a panasz elutasításáról.

	A fellebbezés és ellenkérelem

[10]	A felperes fellebbezésében az elsőfokú ítélet megváltoztatását és elsődlegesen a határozat megváltoztatásával a kötbérfizetési kötelezettség törlését, másodlagosan a határozat hatályon kívül helyezését kérte.
[11]	Előadta, hogy a közte és az Engedélyes között létrejött közüzemi szerződéses jogviszony érvényes és hatályos, ám miután azt nem foglalták írásba, az Engedélyes nem alkalmazhat olyan jogkövetkezményt a vele szemben, amelyet a törvény kógens rendelkezése kizárólag írásbeli kikötés esetén enged alkalmazni. A kötbér kikötés írásbeliségének hiányát nem pótolhatja az a körülmény, hogy a közüzemi szerződés tartalmát a gázszolgáltatásra vonatkozó speciális jogszabályok és szabályzatok határozzák meg.
[12]	Hangsúlyozta, hogy a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: régi Ptk.) 246. § (1) bekezdését az alperes tévesen minősítette olyan diszpozitív rendelkezésnek, amelytől a FESZ 18.7.b. pontja, mint speciális jogszabályi rendelkezés eltérhetett.
[13]	Az alperes alaptalanul hivatkozott arra, hogy a szolgáltatási üzletszabályzat a jogszabályok rendelkezése folytán a felek szerződésének részévé vált, mert ezen általános feltételek köréből nem alkalmazható az, amelyik a régi Ptk. 200. § (2) bekezdése szerint, a magasabb szintű jogszabályba ütköző volta miatt, semmis.
[14]	Előadta még, hogy kérése ellenére sem bocsátotta rendelkezésére az Engedélyes a mérőóra felszerelésekor készült munkautalványt, valamint a szakvéleményben hivatkozott hitelesítési bizonyítványt. A mérőóra hitelesítése szúrópróbaszerű hitelesítéssel történt mintegy 1 évvel az óra felszerelése előtt. A hitelesség megfelelő volta kétséges, mert nincs adat arról, hogy az Engedélyes hol tárolta az órát a felszerelésig.
[15]	A szakvélemény megállapításait nem vitatva kiemelte, hogy a szakértő által megállapított eltéréseket nem ismerte, nem észlelte, nem okozta, azok szemrevételezéssel nem ismerhetők fel. Az OMH hitelesítő plombák tényéről sem volt tudomása, még kevésbé azok külleméről. Az Engedélyes pedig nem bizonyította, hogy a mérőórát nem olyan állapotban adta át, amilyenbe azt tőle leszerelték.
[16]	Az alperes felülvizsgálati ellenkérelmében az elsőfokú ítélet helybenhagyását indítványozta. 

A Kúria döntése és jogi indokai

[17]	A fellebbezés nem alapos.
[18]	A Kúria az elsőfokú bíróság ítéletét a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 253. § (3) bekezdése alapján a fellebbezési kérelem és a fellebbezési ellenkérelem keretei között vizsgálta.
[19]	A Kúria szerint az elsőfokú bíróság a pontosan és törvényesen megállapított tényállásból helytálló jogi következtetést vont le.
[20]	A Kúria elsődlegesen rögzíti, hogy az elsőfokú bíróság vizsgálta a közigazgatási eljárás teljes anyagát, a felek perbeli nyilatkozatait, beadványait, a bizonyítékokat a Pp. 206. § (1) bekezdésének megfelelően egyenként és a maguk összességében is értékelte. Ezekre figyelemmel helyesen tárta fel a jogvita elbírálásához szükséges tényállást, a vonatkozó jogszabályi rendelkezések helyes értelmezésével helytállóan jutott arra a következtetésre, hogy a felperes keresete nem alapos.
[21]	A felperes a fellebbezésében lényegében a keresetében foglaltakat ismételte meg, az elsőfokú ítéletet az alperesi határozattal szemben már felhozott kifogások miatt sérelmezte, a bizonyítékok felülmérlegelését, újraértékelését kívánta elérni. Az elsőfokú bíróság azonban a felperes keresetét minden vonatkozásában elemezte és elbírálta, az ítéletben a Pp. 221. § (1) bekezdésének teljes mértékben megfelelő, kellően részletes indokát adta döntésének.
[22]	A Kúria hangsúlyozza, hogy a fellebbezési eljárás célja nem a közigazgatási határozat felülvizsgálata iránti elsőfokú peres eljárás megismétlése, esetlegesen újabb bizonyítási eljárás lefolytatása, hanem annak megítélése, hogy az elsőfokú ítélet sérti-e a fellebbezésben megjelölt anyagi-, illetve eljárási jogszabályi rendelkezéseket.
[23]	A felperes hivatkozott a régi Ptk. egyes rendelkezéseire, ugyanakkor nem jelölte meg azt a jogszabályi rendelkezést, amely alapján esetére a régi Ptk., és nem a határozatban megjelölt jogszabályi rendelkezések, szabályzatok alkalmazandók.
[24]	A Get. 111. § (1) bekezdése szerint a földgázelosztási szabályzat az együttműködő földgázrendszerhez való csatlakozás, a rendszerhasználat és a hozzáférés, valamint a földgázelosztó és a rendszerhasználó, illetve a felhasználó közötti jogviszony lényeges szabályait tartalmazza. Ugyanezen szakasz (2) bekezdése kimondja, hogy a földgázelosztási szabályzatot külön jogszabály tartalmazza.
[25]	A felperes nem vitatta, hogy földgázfelhasználó, ennél fogva rá a Get. szabályai az irányadók. Ezáltal nincs jelentősége a régi Ptk. felperes által hivatkozott rendelkezéseinek, hiszen azokat csak annyiban kell alkalmazni, amennyiben a földgázellátással kapcsolatos speciális jogszabályok azt előírják. A felperes azonban nem jelölte meg, hogy a közüzemi szolgáltatás körében éppen az ő esetében miért nem az ágazati jogszabályok, és miért a régi Ptk. az irányadó.
[26]	A felperes kifogásolta a vonatkozó dokumentumok rendelkezésre bocsátását, ezzel kapcsolatban azonban konkrét jogszabálysértést nem jelölt meg, mint ahogy elmulasztotta azt is kifejteni, hogy bármiféle akadályba is ütközött volna iratbetekintés során a munkautalvány vagy a szakvélemény megtekintése.
[27]	A mérőóra hitelesítésével és tárolásával kapcsolatban konkrétumokra nem hivatkozott, ezekre nézve jogszabálysértést nem jelölt meg.
[28]	A felperes plombákkal összefüggő ismeretének hiánya nem változtat a szakértői véleményen, azaz azon a releváns tényen, hogy a mérőórát átplombálták a méretlen gáz vételezése céljából. 
[29]	A fentiek szerint a felperes sem ténybeli alapon, sem jogi indokolással nem tudta megdönteni az elsőfokú bíróság helyesen megindokolt jogszerű ítéletét, pusztán a régi Ptk.-ra való hivatkozás, illetve egyes iratok, tényállási elemek kétségbe vonása nem volt alkalmas a fellebbezési kérelem teljesítésére.
[30]	A kifejtettekre tekintettel a Kúria az elsőfokú bíróság ítéletét a Pp. 254. § (3) bekezdése szerint - helyes indokaira figyelemmel - helybenhagyta.

	A döntés elvi tartalma 

[31]	Szabálytalan gázvételezés esetén a gázellátásra, mint közüzemi szolgáltatásra vonatkozó jogszabályokat kell alkalmazni. A régi Ptk. szabályai csak annyiban irányadók, amennyiben a speciális jogszabályok az adott tényállást nem rendezik.
Záró rész
[32]	A Kúria a fellebbezést a Pp. 340. § (5) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[33]	A pervesztes felperes a Pp. 78. § (1) bekezdése szerint köteles az alperes fellebbezési eljárási költségét megfizetni.
[34]	Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 39. § (3) bekezdés d) pontja és 46. § (1) bekezdése szerinti mértékű fellebbezési illetéket a felperesnek a bírósági eljárásban alkalmazandó költségmentességről szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése szerint köteles megfizetni.
[35]	Az ítélet elleni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.
Budapest, 2019. június 5.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Vitál-Eigner Beáta s.k. előadó bíró, Dr. Sugár Tamás s.k. bíró

A kiadmány hiteléül:
tisztviselő